Mercurial > emacs
annotate etc/TUTORIAL.sv @ 56230:fe184d71d3cb
(Unconditional Replace): Use replace-string instead
of query-replace in example.
(Regexp Replace): Add explanations for `\,', `\#' and `\?'
sequences.
(Query Replace): Correct explanation of `^' which does not use
the mark stack.
author | David Kastrup <dak@gnu.org> |
---|---|
date | Thu, 24 Jun 2004 14:05:59 +0000 |
parents | 36357d89367f |
children | fe937402466e 4c90ffeb71c5 |
rev | line source |
---|---|
48780 | 1 Detta är den Svenska användarhandledningen till Emacs. I slutet finns |
2 kopieringsvillkoren. Copyright (c) 1985, 1996, 1998, 2001, 2002 Free | |
3 Software Foundation, Inc. | |
4 | |
5 Emacs-kommandon innebär ofta användning av kontrolltangenten (vanligen | |
6 märkt CTRL eller CTL) eller META-tangenten (på vissa tangentbord märkt | |
7 ALT eller EDIT). Vi använder här följande förkortningar: | |
8 | |
9 C-<chr> håll ner kontrolltangenten samtidigt som du skriver bokstaven | |
10 <chr>. C-f betyder: håll ner kontrolltangenten och tryck f. | |
11 M-<chr> håll ner META-tangenten samtidigt som du skriver <chr>. Om | |
12 META-tangent saknas trycker du <ESC>, ESC-tangenten, släpper | |
13 den och trycker sedan <chr>. | |
14 | |
15 Viktigt: För att avsluta Emacs trycker du C-x C-c (två tecken). | |
16 Tecknen ">>" i vänstermarginalen anger att du kan prova ett | |
17 kommando. Till exempel: | |
18 <<Tomma rader sätts in runt nästa rad när help-with-tutorial aktiveras>> | |
19 [Tomma rader av pedagogiska skäl. Texten fortsätter nedanför.] | |
20 >> Tryck C-v (View next screen) för att hoppa till nästa skärmbild. | |
21 Prova nu. Håll ned kontrolltangenten och tryck v. Gör så i | |
22 fortsättningen när du är färdig med en skärmbild. | |
23 | |
24 Notera att det är ett överlapp på två rader när du byter från | |
25 skärmbild till skärmbild. Detta är för att behålla sammanhanget när du | |
26 bläddrar framåt i filen. | |
27 | |
28 Det första du behöver veta är hur du manövrerar från plats till plats | |
29 i texten. Du har redan lärt dig hur du flyttar en skärmbild framåt, | |
30 med C-v. För att flytta dig en skärmbild bakåt trycker du M-v. (Håll | |
31 ned META-tangenten och tryck v eller tryck <ESC>v om du inte har | |
32 META-, EDIT- eller ALT-tangent.) | |
33 | |
34 >> Prova att trycka M-v och C-v några gånger. | |
35 | |
36 | |
37 * SAMMANFATTNING | |
38 ---------------- | |
39 | |
40 Följande kommandon är bra för att se hela skärmbilder: | |
41 | |
42 C-v Flytta en skärmbild framåt. | |
43 M-v Flytta en skärmbild bakåt. | |
44 C-l Rita om skärmen och placera texten där markören står | |
45 mitt på skärmbilden. (Det är KONTROLL-L, inte | |
46 KONTROLL-1.) | |
47 | |
48 >> Leta reda på markören och se vad som står där. Tryck sedan C-l. | |
49 Hitta markören igen och notera att det är samma text som står kring | |
50 markören nu. | |
51 | |
52 | |
53 * GRUNDLÄGGANDE MARKÖRRÖRELSER | |
54 ------------------------------ | |
55 | |
56 Att flytta sig från skärmbild till skärmbild kan vara bra, men hur | |
57 förflyttar man sig till en speciell plats på skärmen? | |
58 | |
59 Det finns flera sätt att göra detta på. Det vanligaste är att använda | |
60 kommandona C-p, C-b, C-f och C-n. Vart och ett av dessa kommandon | |
61 flyttar markören en rad eller en kolumn i en bestämd riktning på | |
62 skärmen. Här visas dessa fyra kommandon och i vilken riktning de | |
63 flyttar markören: | |
64 | |
49600
23a1cea22d13
Trailing whitespace deleted.
Juanma Barranquero <lekktu@gmail.com>
parents:
48780
diff
changeset
|
65 |
48780 | 66 Föregående rad, C-p |
67 : | |
68 : | |
69 Bakåt, C-b .... Nuvarande markörposition .... Framåt, C-f | |
70 : | |
71 : | |
72 Nästa rad, C-n | |
73 | |
74 >> Flytta markören till linjen mitt i diagrammet genom att använda C-n | |
75 och C-p. Använd sedan C-l för att centrera diagrammet på | |
76 skärmbilden. | |
77 | |
78 Detta är säkert lite enklare att förstå om du tänker på dessa | |
79 förkortningar: P för föregående (previous), N för nästa (next), B för | |
80 bakåt (backward) och F för framåt (forward). Detta är de grundläggande | |
81 kommandona för att flytta markören och du kommer säkert att använda | |
82 dem hela tiden, så det är en stor fördel om du lär dig dem nu. | |
83 | |
84 >> Gör några C-n så att du kommer ned till den här raden. | |
85 | |
86 >> Flytta dig in i raden med hjälp av några C-f och sedan uppåt | |
87 med några C-p. Lägg märke till vad C-p gör när markören står mitt | |
88 på en rad. | |
89 | |
90 Textrader är åtskilda med radslutstecken. Den sista raden i filen | |
91 avslutas också vanligtvis med ett radslut men Emacs kräver inte att | |
92 den gör det. | |
93 | |
94 >> Prova med C-b i början av en rad. Detta gör att markören | |
95 flyttas till slutet av den tidigare raden. Detta är för att den | |
96 flyttar markören över radslutstecknet. | |
97 | |
98 C-f flyttar också över radslut, precis som C-b. | |
99 | |
100 >> Gör några fler C-b så att du får en känsla för var markören | |
101 är. Tryck sedan några C-f tills du kommer till slutet av | |
102 raden. Tryck ytterligare en C-f så att du flyttar markören till | |
103 nästa rad. | |
104 | |
105 När du flyttar markören förbi toppen eller botten av skärmbilden | |
106 kommer texten utanför skärmen att komma fram. Detta kallas "rullning" | |
107 och gör det möjligt för Emacs att flytta markören utan att den | |
108 försvinner ut ur skärmbilden. | |
109 | |
110 >> Prova att flytta markören förbi skärmbildens nederkant med hjälp av | |
111 C-n och se vad som händer. | |
112 | |
113 Om det går för sakta att flytta markören ett tecken i taget kan du | |
114 flytta den ett ord. M-f flyttar markören ett ord framåt och M-b | |
115 flyttar den ett ord bakåt. | |
116 | |
117 >> Prova några M-f och M-b. | |
118 | |
119 Om markören står mitt i ett ord kommer M-f att flytta markören till | |
120 slutet av ordet. Om du står mitt emellan två ord kommer M-f att flytta | |
121 markören till slutet av nästa ord. M-b fungerar på samma sätt men i | |
122 motsatt riktning. | |
123 | |
124 >> Tryck M-f och M-b några gånger och skifta markörposition med några | |
125 C-f och C-b så att du ser hur M-f och M-b uppför sig vid olika | |
126 placeringar av markören både i och mellan ord. | |
127 | |
128 Lägg märke till likheten mellan C-f och C-b å ena sidan och M-f och | |
129 M-b å den andra. Ofta används META-kommandon till språkrelaterade | |
130 operationer (ord, stycken, avsnitt), medan kontrollkommandon används | |
131 till grundläggande operationer som inte beror av vad man redigerar | |
132 (bokstäver, rader, etc.). | |
133 | |
134 Denna likhet finns också mellan rader och stycken: C-a och C-e flyttar | |
135 markören till början av en rad eller till slutet av en rad, medan M-a | |
136 och M-e flyttar den till början respektive slutet av ett stycke. | |
137 | |
138 >> Prova några C-a och sedan några C-e. | |
139 Prova också några M-a och sedan några M-e. | |
140 | |
141 Se hur efterföljande C-a efter varandra inte gör något, medan flera | |
142 M-a fortsätter att flytta markören till nästa stycke. Även om detta | |
143 inte verkar självklart är det ganska naturligt. | |
144 | |
145 Platsen där markören är i texten kallas också för "arbetspunkt" | |
146 (point). Eller omskrivet: Markören visar på skärmen var arbetspunkten | |
147 är i texten. | |
148 | |
149 Här är en kort sammanfattning av de enklaste markörförflyttnings- | |
150 kommandona, inklusive ord- och styckesförflyttningskommandon: | |
151 | |
152 C-f Flytta markören ett steg framåt | |
153 C-b Flytta markören ett steg bakåt | |
154 | |
155 M-f Flytta markören ett ord framåt | |
156 M-b Flytta markören ett ord bakåt | |
157 | |
158 C-n Flytta markören till nästa rad | |
159 C-p Flytta markören till föregående rad | |
160 | |
161 C-a Flytta markören till början av raden | |
162 C-e Flytta markören till slutet av raden | |
163 | |
164 M-a Flytta markören till början av meningen | |
165 M-e Flytta markören till slutet av meningen | |
166 | |
167 >> Prova alla dessa kommandon några gånger för tränings skull. | |
168 Dessa är de kommandon som används mest. | |
169 | |
170 Två andra viktiga markörrörelsekommandon är M-< (META mindre-än), som | |
171 flyttar markören till början av texten, och M-> (META större-än), som | |
172 flyttar den till slutet av texten. | |
173 | |
174 På en del tangentbord är "<" placerad över komma, så att man måste | |
175 använda skift för att få fram den. På dessa tangentbord måste man | |
176 också använda skift för att skriva M-<. Utan skifttangenten skulle det | |
177 bli M-komma. | |
178 | |
179 >> Prova M-< nu för att flytta markören till början av vägledningen. | |
180 Använd sedan C-v för att flytta markören tillbaka hit igen. | |
181 | |
182 >> Prova också M-> för att flytta markören till slutet av vägledningen. | |
183 Använd sedan M-v för att flytta markören tillbaka hit igen. | |
184 | |
185 Du kan också flytta markören med hjälp av piltangenterna, om | |
186 terminalen har piltangenter. Vi föreslår att du lär dig C-b, C-f, C-n | |
187 och C-p av tre skäl. För det första kommer de att fungera på alla | |
188 slags terminaler. För det andra kommer du att finna, när du har fått | |
189 lite träning i att använda Emacs, att det går mycket snabbare att | |
190 använda kontrollfunktionerna än piltangenterna (för att du undviker | |
191 att ändra fingersättningen). Den tredje anledningen är att när man har | |
192 lärt sig att använda kontrolltangenten blir det lättare att lära sig | |
193 de mer avancerade kontrollfunktionerna. | |
194 | |
195 De flesta kommandon i Emacs tar ett numeriskt argument och för de | |
196 flesta kommandon leder detta till att de repeteras. Ett numeriskt | |
197 argument anges genom att du skriver C-u och sedan talet, innan du | |
198 skriver kommandot. Om du har en META- (eller EDIT- eller ALT-) tangent | |
199 så finns det ett annat alternativ för att ge numeriska argument: skriv | |
200 talet medan du håller ned META-tangenten. Vi föreslår att du använder | |
201 C-u för det fungerar på alla slags terminaler. Det numeriska | |
202 argumentet kallas också för "prefixargument" eftersom det skrivs före | |
203 kommandot. | |
204 | |
205 Till exempel: C-u 8 C-f flyttar markören åtta steg framåt. | |
206 | |
207 >> Prova C-n eller C-p med ett numeriskt argument så att du | |
208 kommer så nära den här raden som möjligt med ett enda kommando. | |
209 | |
210 De flesta kommandon använder det numeriska argumentet för ett | |
211 repeterat utförande men det finns kommandon som använder det | |
212 annorlunda. Flera kommandon, men inga av dem du lärt dig hittills, | |
213 använder det som en flagga. Med ett prefixargument, och oberoende av | |
214 dess värde, gör kommandot något annat. | |
215 | |
216 C-v och M-v finns med bland dessa undantag. Om man ger ett argument | |
217 till ett av dessa kommandon kommer skärmbilden flytta sig upp eller | |
218 ned så många rader som argumentet anger, istället för så många | |
219 skärmbilder. Till exempel kommer C-u 8 C-v flytta skärmbilden 8 rader | |
220 uppåt. | |
221 | |
222 >> Prova C-u 8 C-v nu. | |
223 | |
224 Detta borde ha flyttat skärmbilden 8 rader uppåt. Om du önskar flytta | |
225 tillbaka igen är det bara att ge samma argument till M-v. | |
226 | |
227 Om du använder Emacs under ett fönstersystem, som X11 eller | |
228 MS-Windows, finns det troligen ett rektangulärt område på vänster sida | |
229 av Emacs-fönstret, en så kallad rullningslist. Genom att klicka i den | |
230 med musen kan du rulla texten. | |
231 | |
232 >> Prova att trycka med den mellersta musknappen i det utvalda området | |
233 på rullningslisten. Detta bör flytta skärmbilden till en plats i | |
234 texten beroende på var i rullningslisten du trycker. | |
235 | |
236 >> Prova att flytta musen upp och ner medan du håller ner den | |
237 mellersta musknappen. Du ser att texten rullar upp och ner beroende | |
238 på hur du för musen. | |
239 | |
240 | |
241 * OM EMACS HÄNGER | |
242 ----------------- | |
243 | |
244 Om Emacs slutar att reagera på kommandon kan du lugnt stoppa dem genom | |
245 att trycka C-g. Du kan också använda C-g för att stoppa ett kommando | |
246 som tar för lång tid att utföra. | |
247 | |
248 Det är också möjligt att använda C-g för att avbryta ett numeriskt | |
249 argument eller början på ett kommando som du inte önskar att utföra. | |
250 | |
251 >> Skriv C-u 100 för att ge ett numeriskt argument på 100 och tryck | |
252 C-g. Tryck nu C-f. Markören skall nu flytta sig bara ett steg, för att | |
253 du avbröt argumentet med C-g. | |
254 | |
255 Om du av misstag slår <ESC> blir du kvitt detta med ett C-g. | |
256 | |
257 | |
258 * SPÄRRADE KOMMANDON | |
259 -------------------- | |
260 | |
261 En del Emacs-kommandon är "spärrade" så att nybörjare inte skall | |
262 använda dem av misstag. | |
263 | |
264 Om du provar ett av dessa spärrade kommandon kommer Emacs ge ett | |
265 meddelande som berättar vilket kommando det är och kommer att fråga om | |
266 du verkligen vill fortsätta och utföra detta kommando. | |
267 | |
268 Om du verkligen önskar att utföra kommandot trycker du mellanslag som | |
269 svar på frågan. Normalt, om du inte önskar att utföra detta kommando, | |
270 svarar du "n" på frågan. | |
271 | |
272 >> Skriv C-x C-l (som är ett spärrat kommando). | |
273 Skriv n som svar på frågan. | |
274 | |
275 | |
276 * FÖNSTER | |
277 --------- | |
278 | |
279 Emacs kan ha flera fönster och varje fönster kan visa sin egen text. | |
280 Vi kommer förklara senare hur man använder flera fönster. Här skall vi | |
281 förklara hur man blir av med extra fönster för att komma tillbaka till | |
282 det grundläggande läget med endast ett fönster. Det är enkelt: | |
283 | |
284 C-x 1 Ett fönster (dvs. ta bort alla andra fönster). | |
285 | |
286 Det är KONTROLL-x följt av siffran 1. C-x 1 utvidgar fönstret där | |
287 markören står så att det fyller hela skärmbilden. Alla andra fönster | |
288 tas bort. | |
289 | |
290 >> Flytta markören till den här raden och tryck C-u 0 C-l. | |
291 >> Tryck C-h k C-f. | |
292 Se hur det här fönstret krymper samtidigt som ett nytt uppträder | |
293 för att visa dokumentationen för C-f-kommandot. | |
294 | |
295 >> Slå C-x 1 och se hur dokumentationsfönstret nu försvinner. | |
296 | |
297 Kommandot skiljer sig lite från andra kommandon du har lärt dig | |
298 eftersom det består av två tecken. Det startar med tecknet | |
299 KONTROLL-x. Det är faktisk många kommandon som startar med KONTROLL-x | |
300 och många av dem har med filer, skärmbilder och liknande saker att | |
301 göra. Dessa kommandon är två, tre eller fyra tecken långa. | |
302 | |
303 | |
304 * SKRIVA OCH TA BORT TEXT | |
305 ------------------------- | |
306 | |
307 Om du önskar att sätta in text är det bara att skriva in | |
308 texten. Tecken som du kan se, så som A, 7, *, etc. tolkas som text och | |
309 sätts in direkt. Skriv <Return> (retur-tangenten) för att sätta in en | |
310 radbrytning. | |
311 | |
312 Du kan radera det sista tecknet du skrev genom att trycka <Delete>. | |
313 <Delete> är en tangent på tangentbordet, som kan vara märkt "Del". I | |
314 några fall fungerar också "backsteg" som <Delete> men inte alltid! | |
315 | |
316 Generellt raderar <Delete> tecknet precis före den aktuella | |
317 markörspositionen. | |
318 | |
319 >> Gör detta nu: Skriv in några tecken och ta bort dem genom att | |
320 använda <Delete>. Var inte rädd för att skriva i den här filen, du | |
321 kommer inte att kunna förändra originalet till vägledningen. Detta | |
322 är bara en lokal kopia. | |
323 | |
324 När en rad blir för lång för att rymmas på en skärmbredd så fortsätter | |
325 den på raden under. Ett bakstreck ("\") (eller om du kör under ett | |
326 fönstersystem, en liten böjd pil) i slutet av högermarginalen | |
327 indikerar att raden fortsätter. | |
328 | |
329 >> Skriv in lite text så att du kommer till slutet av raden och | |
330 fortsätt att skriva lite till. Du kommer då att se hur | |
331 fortsättningstecknet ser ut. | |
332 | |
333 >> Använd <Delete> för att radera texten tills raden ryms på en | |
334 skärmbredd igen. Fortsättningstecknet kommer då att försvinna. | |
335 | |
336 Du kan radera radbrytning precis som andra tecken. Genom att radera | |
337 radbrytningen mellan två rader slås dessa samman till en. Om | |
338 resultatet av denna sammanslagning blir för stor för att passa inom en | |
339 skärmbredd, så kommer den att visas med ett fortsättningstecken. | |
340 | |
341 >> Flytta markören till början av en rad och tryck <Delete>. | |
342 Detta kommer att klistra ihop raden med raden över. | |
343 | |
344 >> Tryck <Return> för att sätta in radbrytningen du tog bort. | |
345 | |
346 Tänk på att de flesta Emacs-kommandon kan ta numeriska argument. Detta | |
347 gäller också texttecken. Genom att repetera ett texttecken kommer det | |
348 skrivas flera gånger. | |
349 | |
350 >> Prova det nu: Skriv C-u 8 * för att sätta in ********. | |
351 | |
352 Du har nu lärt dig de mest grundläggande sätten att skriva något i | |
353 Emacs och att rätta fel. Du kan radera ord och rader också. Här är en | |
354 översikt över kommandon för radering: | |
355 | |
356 <Delete> raderar tecknet som står precis före markören | |
357 C-d raderar tecknet som står precis under markören | |
358 | |
359 M-<Delete> raderar ordet precis före markören | |
360 M-d raderar ordet precis efter markören | |
361 | |
362 C-k raderar från markören till slutet av raden | |
363 M-k raderar till slutet av stycket | |
49600
23a1cea22d13
Trailing whitespace deleted.
Juanma Barranquero <lekktu@gmail.com>
parents:
48780
diff
changeset
|
364 |
48780 | 365 Lägg märke till att <Delete> och C-d kontra M-<Delete> och M-d följer |
366 mönstret som började med C-f och M-f. (<Delete> är inte precis | |
367 ett kontrolltecken men låt oss inte bry oss om det.) C-k och M-k | |
368 fungerar på samma sätt som C-e och M-e (nästan). | |
369 | |
370 Du kan också ta bort vilken del som helst av bufferten med hjälp av | |
371 följande allmänna metod. Flytta till ena änden av det område du vill | |
372 ta bort och tryck C-@ eller C-mellanslag. Flytta till andra änden av | |
373 området och tryck C-w. Detta tar bort all text mellan de två | |
374 positionerna. | |
375 | |
376 >> Flytta markören till bokstaven D i föregående stycke. | |
377 >> Tryck C-mellanslag. Emacs skall nu visa meddelandet "Mark set" | |
378 längst ner på skärmen. | |
379 >> Flytta markören till bokstaven o i ordet metod på andra raden i | |
380 stycket. | |
381 >> Tryck C-w. Detta tar bort texten från och med D fram till just före | |
382 o. | |
383 | |
384 Skillnaden mellan att "ta bort" (killing) och "radera" (deleting) text | |
385 är att "borttagen" text kan hämtas tillbaka, medan raderad text inte | |
386 kan det. Återinsättning av borttagen text kallas "återhämtning" | |
387 (yanking). Generellt kan man säga att kommandon som tar bort fler än | |
388 ett tecken sparar undan texten (så att den kan återhämtas) medan | |
389 kommandon som bara raderar ett tecken eller tomma rader och mellanrum | |
390 inte sparar någonting (och den texten kan alltså inte återhämtas). | |
391 | |
392 >> Flytta markören till början av en rad som inte är tom. | |
393 Tryck C-k för att ta bort texten på raden. | |
394 >> Tryck C-k en gång till. Du kommer nu se att den raderar den tomma | |
395 raden som var kvar. | |
396 | |
397 Lägg märke till att ett enstaka C-k bara raderar texten på raden och | |
398 att det andra C-k raderar själva raden och flyttar upp texten på raden | |
399 under ett steg. C-k hanterar numeriska argument lite speciellt. Den | |
400 raderar så många rader OCH innehållet i dem. Detta är alltså inte bara | |
401 en repetition av kommandot. C-u 2 C-k raderar två rader samt de tomma | |
402 raderna, medan C-k två gånger inte kommer att göra det. | |
403 | |
404 Att sätta in borttagen text kallas att "återhämta" den (yanking). | |
405 (Tänk på det som att du rycker, eller drar, tillbaka någon text som | |
406 tagits bort.) Du kan antingen hämta tillbaka borttagen text till samma | |
407 plats som där den blev borttagen, eller så kan du sätta in den på en | |
408 annan plats i bufferten eller till och med i en helt annan fil. Du kan | |
409 också hämta tillbaka den flera gånger så att du får flera lika | |
410 förekomster av den. | |
411 | |
412 Kommandot för att hämta tillbaka text är C-y. Kommandot hämtar | |
413 tillbaka den sist borttagna texten och placerar den där markören är. | |
414 | |
415 >> Prova: Gör C-y för att få tillbaka texten. | |
416 | |
417 Om du gör flera C-k i rad så kommer all bortagen text att sparas | |
418 samlat så att ett C-y återhämtar alla raderna på en gång. | |
419 | |
420 >> Prova detta. Tryck C-k ett par gånger. | |
421 | |
422 Och hämta så tillbaka igen: | |
423 | |
424 >> Tryck C-y. Flytta markören några rader ned och tryck C-y igen. | |
425 Så kopierar man text. | |
426 | |
427 Men vad gör du om du har en text du önskar att hämta tillbaka men du | |
428 har redan tagit bort något nytt? C-y skulle hämta tillbaka den senaste | |
429 texten som blev borttagen men tidigare bortagen text är inte | |
430 förlorad. Du kan få tillbaka den med kommandot M-y. Efter att du har | |
431 använt C-y för att hämta tillbaka den sist borttagna texten kommer M-y | |
432 ersätta denna text med tidigare borttagen text. Genom att göra M-y om | |
433 och om igen hämtas allt tidigare borttagen text tillbaka. När du har | |
434 nått den önskade texten behöver du inte göra något ytterligare för att | |
435 behålla den. Fortsätt bara med din redigeringen och lämna den | |
436 återtagna texten där den är. | |
437 | |
438 Om du gör M-y tillräckligt många gånger kommer du att komma tillbaka | |
439 till startpunkten (texten som sist blev borttagen). | |
440 | |
441 >> Ta bort en rad, flytta markören till en ny rad och ta bort även | |
442 denna rad. Använd C-y för att hämta tillbaka den sista raden. Tryck | |
443 M-y för att byta den mot den tidigare borttagna raden. Tryck flera | |
444 M-y och se vad du får. Fortsätt med detta tills du får tillbaka den | |
445 första raden igen och sedan några gånger till. Om du vill kan du | |
446 prova med positiva och negativa argument till M-y. | |
49600
23a1cea22d13
Trailing whitespace deleted.
Juanma Barranquero <lekktu@gmail.com>
parents:
48780
diff
changeset
|
447 |
48780 | 448 |
449 * ÅNGRA | |
450 ------- | |
451 | |
452 Om du gör en förändring i texten och sedan ångrar dig, så kan du | |
453 upphäva ändringen med kommandot C-x u (undo). | |
454 | |
455 Normalt kommer C-x u upphäva förändringen som gjordes av det sist | |
456 utförda kommandot. Om du repeterar C-x u flera gånger kommer varje | |
457 repetition upphäva ett kommando till. | |
458 | |
459 Det finns två undantag. Kommandon som inte förändrar texten räknas | |
460 inte (detta inkluderar markörförflyttningar och bläddringskommandon), | |
461 och inskrivna enkelbokstäver blir vanligtvis grupperade i grupper om | |
462 upp till 20 tecken. Detta är för att reducera antalet C-x u som behövs | |
463 för att ångra inskriven text. | |
464 | |
465 >> Ta bort den här raden med C-k. C-x u kommer att hämta tillbaka den | |
466 igen. | |
467 | |
468 C-_ är ett alternativ till ångra-kommandot. Den fungerar på samma sätt | |
469 som C-x u men är enklare att trycka flera gånger i följd. Det | |
470 olämpliga med C-_ är att den är svår att hitta på en del tangentbord. | |
471 Det är därför vi också har C-x u. På en del terminaler kan du få fram | |
472 C-_ genom att trycka / samtidigt som Ctrl hålls nere. | |
473 | |
474 Ett numeriskt argument till C-_ eller C-x u medför repetering. | |
475 | |
476 Du kan ångra radering av text precis på samma sätt som du kan ångra | |
477 att du tagit bort text. Skillnaden mellan att ta bort och att radera | |
478 någonting påverkar endast om du kan hämta tillbaka det med C-y. För | |
479 ångerfunktionen spelar det ingen roll hur texten försvunnit. | |
480 | |
481 | |
482 * FILER | |
483 ------- | |
484 | |
485 För att texten du har förändrat skall sparas permanent måste du lägga | |
486 den i en fil. Om du inte gör det kommer texten att försvinna när du | |
487 avslutar Emacs. Du lägger texten i en fil genom att först finna (find) | |
488 denna fil. Detta kallas också för att besöka filen (visit). | |
489 | |
490 Att finna en fil innebär att du ser filens innehåll i Emacs. På många | |
491 sätt är det som om du förändrar själva filen men förändringen du gör | |
492 kommer inte bli permanent förrän filen sparas (save). Detta är för att | |
493 undvika att halvförändrade filer sparas när du inte vill det. Till och | |
494 med när du sparar filen kommer Emacs att behålla originalet under ett | |
495 nytt namn, som backup, ifall du senare ångrar alltihop. | |
496 | |
497 Om du tittar nästan längst ner på skärmbilden så kommer du se en rad | |
498 som börjar och slutar med minustecken, och som innehåller texten | |
499 "--:-- TUTORIAL.se". Denna del av skärmbilden visar alltid namnet på | |
500 filen du besöker. Just nu är du inne i en fil som heter "TUTORIAL.se" | |
501 och som är en personlig kopia av vägledningen till Emacs. Vilken fil | |
502 du än är inne i så kommer filnamnet stå där. | |
503 | |
504 En annan sak med kommandot för att finna filer är att du måste ange | |
505 vilket filnamn du önskar. Vi säger att kommandot "läser ett argument | |
506 från terminalen". I detta fall är argumentet namnet på filen. Efter | |
507 att du gett kommandot | |
508 | |
509 C-x C-f Finn en fil | |
510 | |
511 kommer Emacs fråga efter ett filnamn. Filnamnet du skriver syns på den | |
512 nedersta raden i skärmbilden. Denna sista rad kallas minibuffert när | |
513 den används på det här sättet. Du kan använda vanliga Emacs-kommandon | |
514 för att förändra filnamnet. | |
515 | |
516 När du skriver in filnamnet, eller något annat i minibufferten, kan du | |
517 avbryta med kommandot C-g. | |
518 | |
519 >> Skriv C-x C-f och så C-g. Detta avbryter minibufferten och | |
520 avbryter också C-x C-f kommandot som använde minibufferten. Så att | |
521 du inte finner någon fil. | |
522 | |
523 När du är färdig med att skriva filnamnet trycker du <Return> för att | |
524 utföra kommandot. Då kommer C-x C-f kommandot att börja leta fram | |
525 filen. Minibufferten försvinner när C-x C-f kommandot är färdigt. | |
526 | |
527 Efter en liten stund kommer filen upp på skärmen och du kan börja | |
528 redigera innehållet. När du vill spara filen kan du använda detta | |
529 kommando | |
530 | |
531 C-x C-s Spara fil | |
532 | |
533 Detta sparar texten på skärmen till filen. Första gången detta görs | |
534 kommer Emacs att ge originalfilen ett nytt namn så att den inte går | |
535 förlorad. Det nya filnamnet bildas genom att lägga till ett "~" i | |
536 slutet av det ursprungliga filnamnet. | |
537 | |
538 När lagringen är utförd kommer Emacs skriva ut namnet på filen som | |
539 blev sparad. Du bör spara ofta så att du inte förlorar så mycket om | |
540 systemet kraschar. | |
541 | |
542 >> Skriv C-x C-s för att spara en kopia av denna vägledning. | |
543 Detta skall leda till att "Wrote ...TUTORIAL.se" skrivs ut nederst | |
544 på skärmbilden. | |
545 | |
546 Observera: På vissa system leder C-x C-s till att skärmen låser | |
547 sig. Detta tyder på att systemet har "flödeskontroll" och att denna | |
548 har fångat C-s och inte skickat den vidare till Emacs. För att | |
549 fortsätta måste du trycka C-q. Se i så fall i avsnittet "Spontaneous | |
550 Entry to Incremental Search" i Emacs-manualen för att få tips på hur | |
551 detta kan undvikas. | |
552 | |
553 Du kan finna en existerande fil, antingen för att förändra den eller | |
554 för att titta på den. Du kan också finna en fil som inte existerar. | |
555 Det är så man skapar nya filer med Emacs: finn filen, som är tom till | |
556 att börja med, och sätt igång med att skriva texten som skall in i | |
557 filen. Först när du sparar filen kommer Emacs att verkligen skapa | |
558 filen med den text du har skrivit. Från och med detta editerar du en | |
559 fil som existerar. | |
560 | |
561 | |
562 * BUFFERTAR | |
563 ----------- | |
564 | |
565 Om du finner en ny fil med C-x C-f kommer den första filen fortsätta | |
566 att vara öppen i Emacs. Du kan byta tillbaka till den genom att finna | |
567 den på nytt med C-x C-f. På så sätt kan du ha ett stort antal filer | |
568 öppna i Emacs. | |
569 | |
570 >> Skapa en fil med namnet "foo" genom att trycka C-x C-f foo <Return>. | |
571 Skriv in lite text, redigera den och spara "foo" genom att använda | |
572 C-x C-s. Skriv till slut C-x C-f TUTORIAL.se<Return> för att komma | |
573 tillbaka till den här vägledningen. | |
574 | |
575 Emacs sparar texten för varje fil i ett objekt kallat "buffert". När | |
576 du finner en ny fil skapas en ny buffert i Emacs. För att se en lista | |
577 över existerande buffertar i Emacs kan du skriva | |
578 | |
579 C-x C-b Listning av buffertar. | |
580 | |
581 >> Prova C-x C-b nu. | |
582 | |
583 Se hur varje buffert har ett namn och att de också kan ha namnet på | |
584 den fil som innehållet kommer från. En del buffertar är inte knutna | |
585 till någon fil, till exempel bufferten "*Buffer List*". Det är den | |
586 buffert som innehåller buffertlistan som skapades med C-x C-b. Vilken | |
587 text du än ser i ett Emacs-fönster så tillhör den alltid en buffert. | |
588 | |
589 >> Skriv C-x 1 för att bli kvitt buffertlistan. | |
590 | |
591 Om du ändrar texten till en fil och sedan öppnar en ny fil, så kommer | |
592 inte den första filen sparas. Förändringen ligger kvar i | |
593 bufferten. Skapande och redigering av den nya filen påverkar inte den | |
594 första filens buffert. Detta kan vara bra men betyder också att du | |
595 behöver ett lämpligt sätt att spara den första filens buffert. Det är | |
596 omständligt att flytta tillbaka till den tidigare bufferten med C-x | |
597 C-f för att sedan spara filen med C-x C-s. Därför finns kommandot | |
598 | |
599 C-x s Spara buffertar | |
600 | |
601 C-x s frågar för varje buffert med ändringar, som inte sparats, om du | |
602 vill spara eller ej. | |
603 | |
604 >> Sätt in en rad med text och spara med C-x s | |
605 Du skall nu få frågan om du önskar spara bufferten | |
606 TUTORIAL.se. Svara ja på frågan genom att trycka "y" (yes). | |
607 | |
608 | |
609 * UTVIDGNING AV KOMMANDOMÄNGDEN | |
610 ------------------------------- | |
611 | |
612 Det finns mycket fler Emacs-kommandon än antalet KONTROLL- eller | |
613 META-tangenter. För att komma förbi denna begränsning har Emacs ett | |
614 "X"- (eXtend) kommando. Detta finns i två varianter: | |
615 | |
616 C-x Tecken-utvidgning. Följs av ett tecken. | |
617 M-x Namngiven kommandoutvidgning. Följs av ett | |
618 kommandonamn. | |
619 | |
620 Detta är kommandon som är bra att ha men används mer sällan än de | |
621 kommandon du redan har lärt dig. Du har redan sett två av dem, C-x C-f | |
622 för finn, och C-x C-s för spara. Ett annat exempel är kommandot för | |
623 att avsluta Emacs som är C-x C-c. Var inte rädd för att förlora | |
624 förändringar du har gjort. C-x C-c erbjuder dig att spara förändringar | |
625 innan Emacs avslutas. | |
626 | |
627 C-z är kommandot för att avsluta Emacs *tillfälligt* så att du kan | |
628 återvända till samma Emacs senare. | |
629 | |
630 På system som tillåter det kommer C-z suspendera Emacs, dvs. returnera | |
631 till kommandoraden utan att avsluta Emacs. I de flesta system kan du få | |
632 tillbaka Emacs med kommandot 'fg' eller '%emacs'. | |
633 | |
634 På system som saknar suspendering startar C-z ett skal som kör under | |
635 Emacs och som ger dig chansen till att köra andra program och sedan | |
636 återgå till Emacs efteråt. Den ger ingen riktig avslutning av Emacs. I | |
637 detta fall återvänder man vanligtvis till Emacs med kommandot 'exit'. | |
638 | |
639 C-x C-c används när du skall avsluta Emacs. Det är klokt att avsluta | |
640 Emacs om den har startats av ett mail-program eller andra | |
641 applikationer eftersom det inte är säkert att de kan hantera | |
642 suspendering av Emacs. Under normala omständigheter, om du inte har | |
643 tänkt att logga ut, är det bättre att suspendera Emacs med C-z | |
644 istället för att avsluta. | |
645 | |
646 Det finns många C-x kommandon. Här är en lista över de du har lärt dig | |
647 hittills: | |
648 | |
649 C-x C-f Finn fil. | |
650 C-x C-s Spara fil. | |
651 C-x C-b Lista buffertar. | |
652 C-x C-c Avsluta Emacs. | |
653 C-x 1 Ta bort alla utom ett fönster. | |
654 C-x u Ångra. | |
655 | |
656 Namngivna utvidgade kommandon är kommandon som används mycket sällan | |
657 eller bara i vissa lägen. Ett exempel på ett sådant kommando är | |
658 replace-string, som globalt ersätter en teckensträng med en annan. När | |
659 du skriver M-x kommer Emacs visa en prompt nederst i skärmbilden med | |
660 M-x där du skall skriva in kommandot du önskar att köra, i det här | |
661 fallet "replace-string". Det är bara att skriva "repl s<TAB>" och | |
662 Emacs kommer då att fylla i kommandonamnet. (<TAB> är | |
663 tabulatortangenten, som vanligtvis finns över CapsLock- eller | |
664 skifttangenten nära den vänstra kanten på tangentbordet.) Avsluta | |
665 kommandot med <Return>. | |
666 | |
667 Kommandot replace-string kräver två argument, teckensträngen som skall | |
668 ersättas och teckensträngen som den skall ersättas med. Du måste | |
669 avsluta bägge argumenten med <Return>. | |
670 | |
671 >> Flytta markören till den blanka raden två rader under denna rad. | |
672 Skriv M-x repl s<Return>förändrad<Return>ändrad<Return>. | |
673 | |
674 Lägg märke till hur den här raden har blivit förändrad. Du har | |
675 ersatt ordet f-ö-r-ä-n-d-r-a-d med "ändrad" på alla platser där | |
676 ordet förekom, från markören och nedåt. | |
677 | |
678 | |
679 * SPARAUTOMATIK | |
680 --------------- | |
681 | |
682 När du har gjort förändringar i en fil men inte sparat den, så kommer | |
683 ändringarna att gå förlorade om maskinen kraschar. Som ett skydd mot | |
684 detta sparar Emacs periodiskt ändringarna i en autosparfil för varje | |
685 fil du redigerar. Denna fil har ett # i början och slutet av | |
686 filnamnet. Om du till exempel har en fil med namnet "hej.c" så kommer | |
687 namnet på autosparfilen bli "#hej.c#". När du sparar filen på vanlig | |
688 sätt kommer Emacs radera autosparfilen. | |
689 | |
690 Om maskinen kraschar kan du återfå dina automatiskt sparade ändringar | |
691 genom att finna filen på vanlig sätt (filen du redigerade, inte | |
692 autosparfilen) och skriva M-x recover-file<Return>. När Emacs vill ha | |
693 bekräftelse svarar du yes<Return> för att återställa filen. | |
694 | |
695 | |
696 * EKOOMRÅDE | |
697 ----------- | |
698 | |
699 Om Emacs ser att du skriver kommandon långsamt så kommer de att visas | |
700 på den nedersta raden i skärmbilden i ett område som kallas | |
701 "ekoområde" (echo area). Detta område innehåller den nedersta raden på | |
702 skärmbilden. | |
703 | |
704 | |
705 * LÄGESRADEN | |
706 ------------ | |
707 | |
708 Raden precis över ekoområdet kallas "lägesrad" (mode line). Den ser | |
709 ungefär ut så här: | |
710 | |
711 --:** TUTORIAL (Fundamental)--L670--58%---------------- | |
712 | |
713 Raden innehåller information om Emacs och texten du redigerar. | |
714 | |
715 Du vet redan vad filnamnet betyder, det är den fil du har funnit. | |
716 -NN%-- visar den aktuella positionen i texten, dvs. NN procent av | |
717 texten befinner sig över toppen av skärmbilden. Om toppen av filen är | |
718 i skärmbilden kommer det stå --Top-- istället för --00%-- och om | |
719 slutet av filen är i skärmbilden kommer det stå --Bot--. Om du ser på | |
720 en fil där hela texten passar in på en sida kommer det stå --All--. | |
721 | |
722 Bokstaven L följd av siffror anger positionen på ett annat | |
723 sätt. Siffrorna visar vilken rad som markören befinner sig på. | |
724 | |
725 Stjärnorna nära början av raden visar att det har skett förändringar i | |
726 filen sedan den sist blev sparad. När du precis har öppnat en fil | |
727 kommer det inte stå något här, bara minustecken. | |
728 | |
729 Den del av lägesraden som står inom parentes visar vilket | |
730 redigeringsläge (mode) du använder. Standardläget är "Fundamental", | |
731 som du använder nu. Det är ett exempel på ett huvudläge (major mode). | |
732 | |
733 Emacs har många olika huvudlägen. Några av dem är gjorda för | |
734 redigering av olika programmeringsspråk eller typer av text, till | |
735 exempel Lisp mode och Text mode. Det kan bara vara ett huvudläge åt | |
736 gången och lägesnamnet står alltid där det står Fundamental nu. | |
737 | |
738 Varje huvudläge gör att en del kommandon uppför sig annorlunda. Det | |
739 finns till exempel kommandon för att sätta in kommentarer i programkod | |
740 och eftersom varje programmeringsspråk har sitt sätt att skriva | |
741 kommentarer på så måste de olika huvudlägena sätta in dessa | |
742 kommentarer på olika sätt. Varje huvudläge namnger ett utvidgat | |
743 kommando som används för att byte till det läget. Till exempel är M-x | |
744 fundamental-mode kommandot för att byta till huvudläget Fundamental. | |
745 | |
746 Om du skall redigera text, såsom den här filen, bör du troligen | |
747 använda Text-läge. | |
748 | |
749 >> Skriv M-x text mode<Return>. | |
750 | |
751 Inget av kommandona du har lärt dig hittills förändrar Emacs i någon | |
752 högre grad. Men lägg märke till att M-f och M-b nu behandlar | |
753 apostrofer som en del av ord. Tidigare, i Fundamental mode, behandlade | |
754 M-f och M-b apostrofer som ordavskiljare. | |
755 | |
756 Varje huvudläge gör vanligtvis små förändringar som denna och de flesta | |
757 kommandon gör samma sak i varje huvudläge, de fungerar bara lite | |
758 annorlunda. | |
759 | |
760 För att få fram dokumentationen för det läge du är i nu kan du skriva | |
761 C-h m. | |
762 | |
763 >> Använd C-u C-v så att denna rad kommer nära toppen av | |
764 skärmbilden. | |
765 >> Skriv C-h m och se hur Text-läget skiljer sig från | |
766 Fundamental-läget. | |
767 >> Tryck C-x 1 för att ta bort dokumentationen från skärmbilden. | |
768 | |
769 Huvudläge kallas så för att det även finns sidolägen (minor mode). | |
770 Ett sidoläge ersätter inte ett huvudläge, utan modifierar det. Varje | |
771 sidoläge kan stängas av och på oberoende av andra sidolägen och | |
772 oberoende av huvudläget. Därför kan du använda ett sidoläge, en | |
773 kombination av flera sidolägen eller inget sidoläge alls. | |
774 | |
775 Ett bra sidoläge, speciellt för redigering av text, är | |
776 radbrytningsläget (auto-fill-mode). När detta läge är på bryter Emacs | |
777 rader mellan ord automatisk när du skriver in text så att en rad blir | |
778 för lång. | |
779 | |
780 Du kan slå på radbrytningsläget genom att skriva M-x auto fill | |
781 mode<Return>. När läget är påslaget kan du slå av det igen genom att | |
782 upprepa M-x auto fill mode<Return>. Om läget är avslaget slår | |
783 kommandot på det och vice versa. Vi säger att kommandot "växlar | |
784 läget". | |
785 | |
786 >> Skriv M-x auto fill mode<Return> nu. Skriv så in en rad med | |
787 "asdf " tills raden delar sig. Du måste sätta in blanktecken, för | |
788 Auto Fill bryter bara raden mellan ord. | |
789 | |
790 Marginalen är vanligtvis satt till 70 tecken men du kan ändra detta | |
791 genom att använda kommandot C-x f. Antalet tecken ges till kommandot | |
792 genom ett numeriskt argument. | |
793 | |
794 >> Skriv C-x f med ett argument på 20. (C-u 2 0 C-x f). Skriv sedan in | |
795 någon text och lägg märke till att Emacs bryter rader som är längre | |
796 än 20 tecken. Sätt tillbaka marginalen till 70 tecken igen, genom | |
797 att använda C-x f en gång till. | |
798 | |
799 Om du gör förändringar mitt i en rad så kommer inte sidoläget Auto | |
49600
23a1cea22d13
Trailing whitespace deleted.
Juanma Barranquero <lekktu@gmail.com>
parents:
48780
diff
changeset
|
800 Fill att kunna omformattera raderna för dig. |
48780 | 801 För att göra detta kan du trycka M-q med markören inne i det avsnittet |
802 du önskar att omformatera. | |
803 | |
804 >> Flytta markören in i föregående stycke och tryck M-q. | |
805 | |
806 | |
807 * SÖKNING | |
808 --------- | |
809 | |
810 Emacs kan söka efter textsträngar (grupper med sammanhängande | |
811 bokstäver eller ord) antingen framåt eller bakåt i texten. När du | |
812 söker efter text kommer markören att flytta sig till nästa plats där | |
813 teckensträngen uppträder. | |
814 | |
815 Sökmetoden i Emacs skiljer sig lite från sökmetoder i andra | |
816 redigeringsprogram genom att den är inkrementell. Detta betyder att | |
817 sökandet fortgår medan du skriver in teckensträngen du skall söka | |
818 efter. | |
819 | |
820 Kommandot för att inleda en sökning är C-s för att söka framåt och C-r | |
821 för att söka bakåt. MEN VÄNTA! Prova dem inte än. | |
822 | |
823 När du skriver C-s kommer du lägga märke till att texten "I-search" | |
824 dyker upp i eko-området. Detta säger dig att Emacs är inne i sidoläget | |
825 inkrementell sökning och väntar på att du skall skriva in det du letar | |
826 efter. <Return> avslutar sökandet. | |
827 | |
828 >> Skriv nu C-s för att starta en sökning. Skriv nu långsamt, en | |
829 bokstav i taget, ordet 'markör', och gör en paus efter varje gång | |
830 du skriver en bokstav så att du ser vad som sker med markören. Nu | |
831 har du sökt efter ordet "markör" en gång. | |
832 >> Skriv C-s en gång till för att söka efter nästa förekomst av ordet | |
833 "markör". | |
834 >> Tryck nu på <Delete> fyra gånger och se hur markören flyttar sig | |
835 >> Tryck <Return> för att avsluta sökandet. | |
836 | |
837 Såg du vad som hände? Under inkrementell sökning försöker Emacs att gå | |
838 till den första förekomsten av texten som du har skrivit så långt, och | |
839 markerar träffen så att du ser var den är. För att gå till nästa | |
840 förekomst av ordet 'markör' är det bara att trycka C-s en gång till. | |
841 Om det inte finns flera förekomster kommer Emacs att pipa och meddela | |
842 att sökandet har misslyckats. C-g avbryter också sökandet. | |
843 | |
844 Observera: På vissa system gör C-s att skärmen låser sig. Detta tyder | |
845 på att systemets flödeskontroll har fångat upp C-s och inte skickat | |
846 den vidare till Emacs. För att fortsätta måste du trycka C-q. Se i så | |
847 fall avsnittet "Spontaneous Entry to Incremental Search" i | |
848 Emacs-manualen för råd om hur detta kan undvikas. | |
849 | |
850 Om du är inne i en inkrementell sökning och trycker <Delete> kommer du | |
851 lägga märke till att den sista bokstaven i söksträngen blir raderad | |
852 och sökandet hoppar tillbaka till en tidigare förekomst. Om du till | |
853 exempel skriver "m" för att söka efter den första förekomsten av "m", | |
854 och sedan trycker "a" så kommer markören flytta sig till första | |
855 förekomsten av "ma". Tryck nu <Delete>. Detta avlägsnar "a" från | |
856 söksträngen, och markören flyttar sig tillbaka till den första | |
857 förekomsten av "m". | |
858 | |
859 Om du är mitt i en sökning och trycker ett KONTROLL- eller META-tecken | |
860 så avbryts sökandet. Undantag är tecken som används under sökningen, | |
861 så som C-s och C-r. | |
862 | |
863 C-s startar en sökning som letar efter varje förekomst av söksträngen | |
864 EFTER markörspositionen. Om du skall söka efter en sträng tidigare i | |
865 texten måste du använda C-r. Allt vi har sagt om C-s gäller också för | |
866 C-r, bortsett från att riktningen på sökningen är den omvända. | |
867 | |
868 | |
869 * FLERA FÖNSTER | |
870 --------------- | |
871 | |
872 En av egenskaperna hos Emacs är att den kan visa mera än en buffert på | |
873 skärmen samtidig. | |
874 | |
875 >> Flytta markören till den här raden och tryck C-u 0 C-l (alltså | |
876 KONTROLL-L, inte KONTROLL-1). | |
877 | |
878 >> Skriv nu C-x 2, som leder till att skärmen delas i två | |
879 fönster. Bägge fönstren visar den här vägledningen. Markören står i | |
880 det övre fönstret. | |
881 | |
882 >> Skriv C-M-v för att rulla det nedre fönstret. | |
883 (Om du inte har META-tangenten trycker du ESC C-v.) | |
884 | |
885 >> Skriv C-x o (o för other) för att flytta markören till det | |
886 nedre fönstret. | |
887 | |
49600
23a1cea22d13
Trailing whitespace deleted.
Juanma Barranquero <lekktu@gmail.com>
parents:
48780
diff
changeset
|
888 >> Använd C-v och M-v i det nedre fönstret för att flytta upp |
48780 | 889 och ned i texten. Fortsätt att läsa den här texten i det övre |
890 fönstret. | |
891 | |
892 >> Skriv C-x o igen för att flytta markören tillbaka till det övre | |
893 fönstret. Markören i det övre fönstret står på samma plats som det | |
894 gjorde när du lämnade det. | |
895 | |
896 Du kan fortsätta att använda C-x o för att byta mellan de två | |
897 fönstren. Vart och ett av fönstren har sin egen markörposition men det | |
898 är bara ett av fönstren som visar den. Alla redigeringskommandon | |
899 fungerar i det fönster där markören är synlig. Vi kallar detta fönster | |
900 för det valda fönstret (selected window). | |
901 | |
902 Kommandot C-M-v är bra när du redigerar text i ett fönster och | |
903 använder det andra fönstret för referenser. Då kan du kan ha markören | |
904 i samma fönster hela tiden och du kan använda C-M-v för att flytta dig | |
905 i det andra fönstret. | |
906 | |
907 C-M-v är ett exempel på en KONTROLL-META-kombination. Om du har | |
908 META-tangenten håller du både KONTROLL och META nedtryckt samtidigt | |
909 som du trycker v. Det har ingen betydelse vilken av tangenterna | |
910 KONTROLL och META som trycks först, för bägge fungerar så att de | |
911 "modifierar" de andra tangenterna du trycker. | |
912 | |
913 Om du inte har META-tangenten och använder ESC istället är | |
914 ordningsföljden viktig. Du måste trycka ESC följt av KONTROLL-v, | |
915 KONTROLL-ESC v fungerar inte. Det är för att ESC är ett tecken i sig | |
916 och inte en äkta "modifierare". | |
917 | |
918 >> Skriv C-x 1 i det övre fönstret för att bli kvitt det nedre | |
919 fönstret. | |
920 | |
921 Om du hade skrivit C-x 1 i det nedre fönstret skulle det övre ha | |
922 försvunnit. Tänk på detta kommando som "Behåll bara ett fönster, det | |
923 som markören står i." | |
924 | |
925 Du måste inte ha samma buffert i bägge fönstren. Du kan använda C-x | |
926 C-f för att finna en ny fil i ett av fönstren samtidigt som det andra | |
927 fönstret förblir oförändrat. Du kommer att märka att fönstren är helt | |
928 oberoende. | |
929 | |
930 Här är ett annat sätt att använda två fönster till att visa två olika | |
931 filer: | |
932 | |
933 >> Skriv C-x 4 C-f följt av ett filnamn. Avsluta med <Return>. | |
934 Den nya filen kommer då att dyka upp i det nedre fönstret. | |
935 Markören flyttats också dit. | |
936 | |
937 >> Skriv C-x o för att gå tillbaka till det övre fönstret och C-x | |
938 1 för att bli kvitt det nedre igen. | |
939 | |
940 | |
941 * REKURSIVA REDIGERINGSNIVÅER | |
942 ----------------------------- | |
943 | |
944 Ibland kan du hamna i något som kallas "rekursiv redigering" | |
945 (recursive editing level). Detta indikeras med hakparenteser runt | |
946 huvudläget i lägesraden. Till exempel kan det stå [(Fundamental)] | |
947 istället för (Fundamental). | |
948 | |
949 För att komma ur rekursiv redigering trycker du ESC ESC ESC. Detta är | |
950 ett generellt brytkommando. Du kan också använda det för att bli kvitt | |
951 extra fönster och för att komma ut ur minibufferten. | |
952 | |
953 >> Skriv M-x för att komma in i minibufferten. Skriv så ESC ESC ESC | |
954 för att komma ut. | |
955 | |
956 Du kan inte använda C-g för att komma ut ur rekursiv redigering. | |
957 Detta är för att C-g används för att avbryta kommandon och argument | |
958 under rekursiv redigering. | |
959 | |
960 | |
961 * MER HJÄLP | |
962 ----------- | |
963 | |
964 I denna vägledning har vi försökt inkludera precis så mycket | |
965 information att du kan börja använda Emacs. Det finns så många | |
966 möjligheter i Emacs att det skulle vara omöjligt att förklara alla | |
967 här. Men du VILL säkert lära dig mer om Emacs eftersom den har många | |
968 goda egenskaper. Emacs tillhandahåller kommandon för att läsa all | |
969 dokumentation. Dessa hjälpkommandon startas med teckenkombinationen | |
970 C-h. | |
971 | |
972 För att använda hjälpen skriver du C-h följt av ett tecken för den | |
973 hjälp du behöver. Om du verkligen är helt villrådig kan du trycka C-h | |
974 ? för att Emacs skall visa vilken hjälp som finns tillgänglig. Om du | |
975 har skrivit C-h och bestämmer dig för att du inte behöver ha någon | |
976 hjälp kan du trycka C-g för att avbryta. | |
977 | |
978 (På vissa platser är C-h omkonfigurerad. Det är normalt ingen bra ide´, | |
979 så du kan på goda grunder klaga hos systemadministratören. Under | |
980 tiden, om C-h inte visar ett hjälpmeddelande längst ner på skärmen, | |
981 kan du i stället försöka med funktionstangenten F1 eller M-x | |
982 help<Return>.) | |
983 | |
984 Den mest grundläggande hjälp-funktionen är C-h c. Skriv C-h, ett "c" | |
985 och en knappsekvens. Emacs ger då en beskrivning av kommandot. | |
986 | |
987 >> Skriv C-h c C-p. | |
988 Meddelandet skall då bli något i stil med | |
989 | |
990 C-p runs the command previous-line | |
991 | |
992 Detta ger ett funktionsnamn. Funktionsnamnen används huvudsakligen för | |
993 att specialanpassa och utvidga Emacs. Men eftersom funktionerna har | |
994 beskrivande namn kan de också fungera som en enkel dokumentation, | |
995 tillräckligt för att påminna dig om kommandon du redan lärt dig. | |
996 | |
997 Flerteckenskommandon, så som C-x C-s och (om du inte har META, EDIT | |
998 eller ALT tangenten) <ESC> v, är också tillåtna efter C-h c. | |
999 | |
1000 För att få mer information om ett kommando kan du använda C-h k | |
1001 istället för C-h c. | |
1002 | |
1003 >> Skriv C-h k C-p. | |
1004 | |
1005 Detta kommer visa funktionens dokumentation och namn i ett eget | |
1006 fönster. För att avsluta hjälpfönstret kan du trycka C-x 1. Du behöver | |
1007 inte göra det omedelbart. Du kan editera med hjälptexten som stöd för | |
1008 att först senare ta bort fönstret med C-x 1. | |
1009 | |
1010 Här är fler varianter på C-h: | |
1011 | |
1012 C-h f Beskriv en funktion. Du skriver in funktionsnamnet. | |
1013 | |
1014 >> Prova att skriva C-h f previous-line<Return>. | |
1015 Detta ger den information Emacs har om funktionen | |
1016 som implementerar kommandot C-p. | |
1017 | |
1018 Ett liknande kommando, C-h v, visar dokumentationen för de variabler | |
1019 som du kan ändra värde på för att anpassa Emacs beteende. Du måste | |
1020 ange namnet på variabeln när Emacs frågar efter den. | |
1021 | |
1022 C-h a Kommando-apropå (Command Apropos). Skriv in ett | |
1023 nyckelord och Emacs listar all kommandon vars namn | |
1024 innehåller det nyckelordet. Alla dessa | |
1025 kommandon kan aktiveras med META-x. För några | |
1026 kommandon listas också de kombinationer bestående av | |
1027 en eller två tecken som kör det kommandot. | |
1028 | |
1029 >> Skriv C-h a file<Return>. | |
1030 | |
1031 Detta visar i ett annat fönster en lista över alla M-x kommandon där | |
1032 "file" förekommer i kommandonamnet. Du kommer se teckenkommandon som | |
1033 C-x C-f listade bredvid motsvarande kommandonamn, t.ex. find-file. | |
1034 | |
1035 >> Tryck C-M-v för att rulla texten i hjälpfönstret. Gör det några | |
1036 gånger. | |
1037 | |
1038 >> Type C-x 1 för att ta bort hjälpfönstret. | |
1039 | |
1040 C-h i Läs direktmanualen (alias Info). Detta kommando | |
1041 placerar dig i en speciell buffer vid namn "*info*" | |
1042 där du kan läsa direkthjälpen för de paket som är | |
1043 installerade i ditt system. Slå m emacs <Return> för | |
1044 att läsa Emacs-manualen. Om du aldrig tidigare har | |
1045 använt dig av Info, skriv ? och Emacs tar dig på en | |
1046 guidad tur över Infolägets (Info-mode) möjligheter. | |
1047 När du väl har tagit dig igenom den här | |
1048 användarhandledningen så är det direktmanualen som är | |
1049 din huvudsakliga källa till dokumentation. | |
1050 | |
1051 | |
1052 * TILL SIST | |
1053 ----------- | |
1054 | |
1055 Tänk på att använda C-x C-c för att avsluta Emacs permanent. För att | |
1056 tillfälligt gå till ett skal, så att du senare kan komma tillbaka | |
1057 igen, använd C-z. (Under X kommer detta att minimera Emacs.) | |
1058 | |
1059 Denna vägledningen är avsedd för nya användare, om det är något som är | |
1060 oklart duger det inte att sitta och tycka synd om sig själv -- Skicka | |
1061 ett mail och klaga! | |
1062 | |
1063 | |
1064 * KOPIERING | |
1065 ----------- | |
1066 | |
1067 Denna vägledning härstammar från en hel rad Emacs-vägledningar och den | |
1068 första skrevs av Stuart Cracraft för den ursprungliga Emacs. Mats | |
1069 Lidell översatte den till Svenska. | |
1070 | |
1071 This version of the tutorial, like GNU Emacs, is copyrighted, and | |
1072 comes with permission to distribute copies on certain conditions: | |
1073 | |
1074 Copyright (c) 1985, 1996 Free Software Foundation | |
1075 | |
1076 Permission is granted to anyone to make or distribute verbatim copies | |
1077 of this document as received, in any medium, provided that the | |
1078 copyright notice and permission notice are preserved, | |
1079 and that the distributor grants the recipient permission | |
1080 for further redistribution as permitted by this notice. | |
1081 | |
1082 Permission is granted to distribute modified versions | |
1083 of this document, or of portions of it, | |
1084 under the above conditions, provided also that they | |
1085 carry prominent notices stating who last altered them. | |
1086 | |
1087 The conditions for copying Emacs itself are more complex, but in the | |
1088 same spirit. Please read the file COPYING and then do give copies of | |
1089 GNU Emacs to your friends. Help stamp out software obstructionism | |
1090 ("ownership") by using, writing, and sharing free software! | |
52401 | 1091 |
54960
36357d89367f
Add coding latin-1 to Local Variables.
Juri Linkov <juri@jurta.org>
parents:
52401
diff
changeset
|
1092 ;;; Local Variables: |
36357d89367f
Add coding latin-1 to Local Variables.
Juri Linkov <juri@jurta.org>
parents:
52401
diff
changeset
|
1093 ;;; coding: latin-1 |
36357d89367f
Add coding latin-1 to Local Variables.
Juri Linkov <juri@jurta.org>
parents:
52401
diff
changeset
|
1094 ;;; sentence-end-double-space: nil |
36357d89367f
Add coding latin-1 to Local Variables.
Juri Linkov <juri@jurta.org>
parents:
52401
diff
changeset
|
1095 ;;; End: |
36357d89367f
Add coding latin-1 to Local Variables.
Juri Linkov <juri@jurta.org>
parents:
52401
diff
changeset
|
1096 |
52401 | 1097 ;;; arch-tag: b352f774-622b-4cc6-85ce-43e3baf4fc1b |