Mercurial > mplayer.hg
view DOCS/xml/hu/mencoder.xml @ 15883:b656bb4945cc
synced with 1.15
author | gabrov |
---|---|
date | Sat, 02 Jul 2005 08:39:10 +0000 |
parents | f20b641c6881 |
children | f5b1537e887f |
line wrap: on
line source
<?xml version="1.0" encoding="iso-8859-2"?> <!-- synced with 1.72 --> <chapter id="mencoder"> <title>Kódolás a <application>MEncoder</application>rel</title> <para> A <application>MEncoder</application> összes használható kapcsolójához és a példákhoz kérlek nézd meg a man oldalt. Mindennapi példákért és a számos kódolási paraméter bővebb leírásáért olvasd el a <ulink url="../../tech/encoding-tips.txt">kódolási tippeket</ulink>, amiket számos levelezési lista szálból gyűjtöttünk össze az MPlayer-users-ről. Kereshetsz az <ulink url="http://mplayerhq.hu/pipermail/mplayer-users/">archívumban</ulink> a rengeteg beszélgetés között, melyek a <application>MEncoder</application>rel történő kódolást több szempontból vizsgálják és kiemelik a problémákat vele kapcsolatban. </para> <sect1 id="menc-feat-mpeg4"> <title>Két menetes MPEG-4 ("DivX") kódolás</title> <para> A név abból a tényből ered, hogy ez a módszer a fájlt <emphasis>kétszer</emphasis> kódolja át. Az első kódolás (szinkronizációs lépés) létrehoz pár ideiglenes, néhány megabájtos fájlt (<filename>*.log</filename>), ezeket ne töröld le még (az AVI-t letörölheted). A második lépésben, a két menetes kimenet fájl lesz létrehozva, az ideiglenes fájlok bitrátájának felhasználásával. Az eredmény fájlnak sokkal jobb lesz a képminősége. Ha most hallasz erről először, nézz meg pár a neten elérhető leírást. </para> <example> <title>audió sáv másolása</title> <para> Egy DVD két menetes kódolása MPEG-4 ("DivX") AVI-ba az audió sáv másolásával. <screen> mencoder dvd://2 -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4:vpass=1 -oac copy -o <replaceable>movie.avi</replaceable> mencoder dvd://2 -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4:vpass=2 -oac copy -o <replaceable>movie.avi</replaceable> </screen> </para> </example> <example> <title>audió sáv kódolása</title> <para> Egy DVD két menetes kódolása MPEG-4 ("DivX") AVI-ba az audió sáv MP3-ba alakításával. <screen> mencoder dvd://2 -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4:vpass=1 -oac mp3lame -lameopts vbr=3 -o <replaceable>movie.avi</replaceable> mencoder dvd://2 -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4:vpass=2 -oac mp3lame -lameopts vbr=3 -o <replaceable>movie.avi</replaceable> </screen> </para> </example> </sect1> <sect1 id="menc-feat-mpeg"> <title>Kódolás MPEG formátumba</title> <para> A <application>MEncoder</application> létre készíteni MPEG (MPEG-PS) formátumú kimeneti fájlokat. Valószínűleg csak a <link linkend="ffmpeg"><systemitem class="library">libavcodec</systemitem></link> <emphasis>mpeg1video</emphasis> codec-jével hasznos ez, mert a lejátszók - az <application>MPlayer</application> kivételével - MPEG-1 videó és MPEG-1 layer 2 (MP2) audió folyamokra számítanak az MPEG fájlokban. </para> <para> Ez a tulajdonság jelenleg nem túl hasznos, emellett valószínűleg tele van hibával, de fontos, mert a <application>MEncoder</application> jelenleg nem tud MPEG-1 layer 2 (MP2) audióba kódolni, amit minden más lejátszó vár az MPEG fájlokban. </para> <para> A <application>MEncoder</application> kimeneti fájl formátumának megváltoztatásához használd a <option>-of mpeg</option> kapcsolót. </para> <para> Példa: <screen> mencoder -of mpeg -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg1video -oac copy <replaceable>egyéb_kapcsolók</replaceable> <replaceable>media.avi</replaceable> -o <replaceable>output.mpg</replaceable> </screen> </para> </sect1> <sect1 id="menc-feat-rescale"> <title>Filmek átméretezése</title> <para> Gyakran szükséged lehet a videó képméretének átméretezésére. Ennek több oka lehet: fájl méretének csökkentése, hálózati sávszélesség, stb. A legtöbb ember akkor is végez átméretezést, amikor DVD-ket vagy SVCD-ket konvertál DivX AVI-ba. Ha át szeretnél méretezni, olvasd el a <link linkend="aspect">képméret arányok megtartásáról</link> szóló részt. </para> <para> A méretezési eljárást a <literal>scale</literal> videó szűrő végzi: <option>-vf scale=<replaceable>szélesség</replaceable>:<replaceable>magasság</replaceable></option>. A minősége beállítható a <option>-sws</option> kapcsolóval. Ha ez nincs megadva, akkor a <application>MEncoder</application> a 2: bicubic-et használja. </para> <para> Használat: <screen> mencoder <replaceable>input.mpg</replaceable> -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4 -vf scale=640:480 -o <replaceable>output.avi</replaceable> </screen> </para> </sect1> <sect1 id="menc-feat-streamcopy"> <title>Stream másolás</title> <para> <application>MEncoder</application> kétféleképpen tudja kezelni a folyamokat: <emphasis role="bold">kódolni</emphasis> vagy <emphasis role="bold">másolni</emphasis> tudja őket. Ez a rész a <emphasis role="bold">másolásról</emphasis> szól. </para> <itemizedlist> <listitem><para> <emphasis role="bold">Videó stream</emphasis> (<option>-ovc copy</option> kapcsoló): szép dolgokat lehet vele csinálni :) Például FLI vagy VIVO vagy MPEG-1 videót tenni (nem konvertálni!) AVI fájlba! Természetesen csak az <application>MPlayer</application> tudja lejátszani az ilyen fájlokat :) Ennek valószínűleg gyakorlati haszna nincs. Ésszerűbben: a videó stream másolása hasznos lehet például ha csak az audió stream-et kell kódolni (például tömörítetlen PCM-et MP3-ba). </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">Audió stream</emphasis> (<option>-oac copy</option> kapcsoló): őszintén szólva... Bele lehet mixelni egy külső audió fájlt (MP3, WAV) a kimeneti stream-be. Használd a <option>-audiofile <replaceable>fájlnév</replaceable></option> kapcsolót ehhez. </para></listitem> </itemizedlist> </sect1> <sect1 id="menc-feat-enc-libavcodec"> <title>Kódolás a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> codec családdal</title> <para> A <link linkend="ffmpeg"><systemitem class="library">libavcodec</systemitem></link> számos érdekes videó és audió formátumba történő egyszerű kódolást biztosít. A következő codec-ekbe kódolhatsz (többé-kevésbé friss lista): <informaltable frame="all"> <tgroup cols="2"> <thead> <row><entry>Codec neve</entry><entry>Leírás</entry></row> </thead> <tbody> <row><entry>mjpeg</entry><entry> Motion JPEG </entry></row> <row><entry>ljpeg</entry><entry> Veszteségmentes JPEG </entry></row> <row><entry>h263</entry><entry> H.263 </entry></row> <row><entry>h263p</entry><entry> H.263+ </entry></row> <row><entry>mpeg4</entry><entry> ISO szabvány MPEG-4 (DivX 5, XVID kompatibilis) </entry></row> <row><entry>msmpeg4</entry><entry> Szabvány előtti MPEG-4 variáns az MS-től, v3 (AKA DivX3) </entry></row> <row><entry>msmpeg4v2</entry><entry> Szabvány előtti MPEG-4 az MS-től, v2 (régi asf fájlokban használják) </entry></row> <row><entry>wmv1</entry><entry> Windows Media Video, 1-es verzió (AKA WMV7) </entry></row> <row><entry>wmv2</entry><entry> Windows Media Video, 2-es verzió (AKA WMV8) </entry></row> <row><entry>rv10</entry><entry> egy régi RealVideo codec </entry></row> <row><entry>mpeg1video</entry><entry> MPEG-1 videó </entry></row> <row><entry>mpeg2video</entry><entry> MPEG-2 videó </entry></row> <row><entry>huffyuv</entry><entry> veszteségmentes tömörítés </entry></row> <row><entry>asv1</entry><entry> ASUS Video v1 </entry></row> <row><entry>asv2</entry><entry> ASUS Video v2 </entry></row> <row><entry>ffv1</entry><entry> az FFmpeg veszteségmentes videó codec-je </entry></row> </tbody> </tgroup> </informaltable> Az első oszlop a codec neveket tartalmazza, amit a <literal>vcodec</literal> opció után kell megadni, például: <option>-lavcopts vcodec=msmpeg4</option> </para> <informalexample> <para> Egy példa MJPEG tömörítéssel: <screen>mencoder dvd://2 -o title2.avi -ovc lavc -lavcopts vcodec=mjpeg -oac copy</screen> </para> </informalexample> </sect1> <sect1 id="menc-feat-enc-images"> <title>Kódolás több bemeneti képfájlból (JPEG, PNG, TGA, SGI)</title> <para> A <application>MEncoder</application> képes egy vagy több JPEG, PNG vagy TGA fájlból film létrehozására. Egy egyszerű framecopy-val MJPEG (Motion JPEG), MPNG (Motion PNG) vagy MTGA (Motion TGA) fájlokat tud létrehozni. </para> <orderedlist> <title>A folyamat leírása:</title> <listitem><para> A <application>MEncoder</application> <emphasis>dekódolja</emphasis> a bemeneti képe(ke)t a <systemitem class="library">libjpeg</systemitem>-gel (ha PNG-ket dekódol, akkor a <systemitem class="library">libpng</systemitem>-vel). </para></listitem> <listitem><para> Ezután a <application>MEncoder</application> a dekódolt képeket a kiválasztott videó tömörítőnek adja át (DivX4, XviD, FFmpeg msmpeg4, stb.). </para></listitem> </orderedlist> <formalpara> <title>Példák</title> <para> A <option>-mf</option> kapcsoló magyarázata a man oldalon található. <informalexample> <para> Egy MPEG-4-es fájl létrehozása az aktuális könyvtárból található összes JPEG fájlból: <screen> mencoder mf://*.jpg -mf w=800:h=600:fps=25:type=jpg -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4 -oac copy -o <replaceable>output.avi</replaceable> </screen> </para> </informalexample> <informalexample> <para> Egy MPEG-4 fájl létrehozása néhány JPEG fájlból az aktuális könyvtárban: <screen> mencoder mf://<replaceable>frame001.jpg,frame002.jpg</replaceable> -mf w=800:h=600:fps=25:type=jpg -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4 -oac copy -o <replaceable>output.avi</replaceable> </screen> </para> </informalexample> <informalexample> <para> Egy Motion JPEG (MJPEG) fájl készítése az aktuális könyvtár összes JPEG fájlából: <screen> mencoder mf://*.jpg -mf w=800:h=600:fps=25:type=jpg -ovc copy -oac copy -o <replaceable>output.avi</replaceable> </screen> </para> </informalexample> <informalexample> <para> Egy tömörítetlen fájl létrehozása az aktuális könyvtár összes PNG fájlából: <screen> mencoder mf:// -mf w=800:h=600:fps=25:type=png -ovc raw -oac copy -o <replaceable>output.avi</replaceable> </screen> </para> </informalexample> <note><para> A szélességnek 4 egész többszörösének kell lennie, ez a RAW RGB AVI formátum megszorítása. </para></note> <informalexample> <para> Egy Motion PNG (MPNG) fájl létrehozása az aktuális könyvtár PNG fájlaiból: <screen> mencoder mf://*.png -mf w=800:h=600:fps=25:type=png -ovc copy -oac copy -o <replaceable>output.avi</replaceable> <!-- --></screen> </para> </informalexample> <informalexample> <para> Egy Motion TGA (MTGA) fájl létrehozása az aktuális könyvtár összes TGA fájlából: <screen> mencoder mf://*.tga -mf w=800:h=600:fps=25:type=tga -ovc copy -oac copy -o <replaceable>output.avi</replaceable><!-- --></screen> </para> </informalexample> </para> </formalpara> </sect1> <sect1 id="menc-feat-extractsub"> <title>DVD felirat elmentése VOBsub fájlba</title> <para> A <application>MEncoder</application> képes a feliratok kiszedésére a DVD-kből és elmentésére VOBsub formátumú fájlokba. Ezek két fájlból állnak, <filename>.idx</filename> és <filename>.sub</filename> kiterjesztéssel, és általában egy <filename>.rar</filename> archívba vannak becsomagolva. Az <application>MPlayer</application> le tudja ezeket játszani a <option>-vobsub</option> és a <option>-vobsubid</option> kapcsolókkal. </para> <para> Meg kell adnod a kimeneti fájlok fájlnevét (az <filename>.idx</filename> vagy <filename>.sub</filename> kiterjesztés nélkül) a <option>-vobsubout</option> kapcsolóval és az ezen felirathoz tartozó indexet a kimeneti fájlokban a <option>-vobsuboutindex</option>-szel. </para> <para> Ha a bemenet nem DVD, akkor a <option>-ifo</option> kapcsolót kell használnod ahhoz, hogy megadd, hogy <filename>.ifo</filename> fájl szükséges a kimeneti <filename>.idx</filename> elkészítéséhez. </para> <para> Ha a bemenet nem DVD és nincs <filename>.ifo</filename> fájlod, a <option>-vobsubid</option> kapcsolót kell használnod, hogy megadd, milyen nyelv id-t kell beletenni az <filename>.idx</filename> fájlba. </para> <para> Mindkét esetben az éppen futó felirat hozzáíródik a <filename>.idx</filename> és <filename>.sub</filename> fájlokhoz, amennyiben azok már léteznek. Így ezeket le kell törölnöd, mielőtt nekiállnál. </para> <example> <title>Két felirat másolása egy DVD-ről két menetes kódolás közben</title> <screen> rm subtitles.idx subtitles.sub mencoder dvd://1 -oac copy -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4:vpass=1 -vobsubout subtitles -vobsuboutindex 0 -sid 2 mencoder dvd://1 -oac copy -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4:vpass=2 -vobsubout subtitles -vobsuboutindex 1 -sid 5<!-- --></screen> </example> <example> <title>Francia felirat másolása egy MPEG fájlból</title> <screen> rm subtitles.idx subtitles.sub mencoder <replaceable>movie.mpg</replaceable> -ifo <replaceable>movie.ifo</replaceable> -vobsubout subtitles -vobsuboutindex 0 -vobsuboutid fr -sid 1 -nosound -ovc copy </screen> </example> </sect1> <sect1 id="aspect"> <title>Képarány megtartása</title> <para> A DVD-s és az SVCD-s (pl. MPEG-1/2) fájlokban van egy képméret arány érték, ami leírja, hogy a lejátszónak hogyan kell méreteznie a videó stream-et, így az embereknek nem lesz tojás fejük (pl.: 480x480 + 4:3 = 640x480). Ennek ellenére AVI-ba (DivX) történő kódoláskor figyelembe kell venned, hogy az AVI fejléc nem tárolja ezt az értéket. A film átméretezése undorító és időigényes, kell, hogy legyen egy jobb megoldás! </para> <para>Van is.</para> <para> Az MPEG-4-nek van egy egyedülálló sajátossága: a videó stream tartalmazhatja a szükséges képarányt. Igen, úgy mint az MPEG-1/2 (DVD, SVCD) és a H.263 fájlok. Sajnos azonban <emphasis role="bold">nincs</emphasis> olyan videó lejátszó, mely az MPEG-4 ezen attribútumát támogatná, kivéve az <application>MPlayer</application>t. </para> <para> Ez a tulajdonság csak a <link linkend="ffmpeg"><systemitem class="library">libavcodec</systemitem></link> <systemitem>mpeg4</systemitem> codec-jével használható. Tartsd észben: habár az <application>MPlayer</application> hibátlanul lejátsza a létrehozott fájlt, a többi lejátszó rossz képarányt fog használni. </para> <para> Ajánlott levágni a fekete sávokat a film képe felett és alatt. Lásd a man oldalt a <systemitem>cropdetect</systemitem> és a <systemitem>crop</systemitem> szűrők használatához. </para> <para> Használat <screen>mencoder <replaceable>sample-svcd.mpg</replaceable> -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg4:autoaspect -vf crop=714:548:0:14 -oac copy -o <replaceable>output.avi</replaceable></screen> </para> </sect1> <sect1 id="custommatrices"><title>Egyedi inter/intra matricák</title> <para> A <link linkend="ffmpeg"><systemitem class="library">libavcodec</systemitem></link> ezen képességével egyedi inter (I-frame/kulcs frame) és intra (P-frame/jósolt frame) matricákat állíthatsz be. Több codec támogatja ezt: az <systemitem>mpeg1video</systemitem> és <systemitem>mpeg2video</systemitem> a jelentések szerint működik. </para> <para> Ennek egy tipikus felhasználása a <ulink url="http://www.kvcd.net/">KVCD</ulink> által javasolt matricák beállítása. </para> <para> Egy <emphasis role="bold">KVCD "Notch" Kvantálási Mátrix:</emphasis> </para> <para> Intra: <screen> 8 9 12 22 26 27 29 34 9 10 14 26 27 29 34 37 12 14 18 27 29 34 37 38 22 26 27 31 36 37 38 40 26 27 29 36 39 38 40 48 27 29 34 37 38 40 48 58 29 34 37 38 40 48 58 69 34 37 38 40 48 58 69 79 </screen> Inter: <screen> 16 18 20 22 24 26 28 30 18 20 22 24 26 28 30 32 20 22 24 26 28 30 32 34 22 24 26 30 32 32 34 36 24 26 28 32 34 34 36 38 26 28 30 32 34 36 38 40 28 30 32 34 36 38 42 42 30 32 34 36 38 40 42 44 </screen> </para> <para> Használat: <screen> $ mencoder <replaceable>input.avi</replaceable> -o <replaceable>output.avi</replaceable> -oac copy -ovc lavc -lavcopts inter_matrix=...:intra_matrix=... </screen> </para> <para> <screen> $ mencoder <replaceable>input.avi</replaceable> -ovc lavc -lavcopts vcodec=mpeg2video:intra_matrix=8,9,12,22,26,27,29,34,9,10,14,26,27,29,34,37, 12,14,18,27,29,34,37,38,22,26,27,31,36,37,38,40,26,27,29,36,39,38,40,48,27, 29,34,37,38,40,48,58,29,34,37,38,40,48,58,69,34,37,38,40,48,58,69,79 :inter_matrix=16,18,20,22,24,26,28,30,18,20,22,24,26,28,30,32,20,22,24,26, 28,30,32,34,22,24,26,30,32,32,34,36,24,26,28,32,34,34,36,38,26,28,30,32,34, 36,38,40,28,30,32,34,36,38,42,42,30,32,34,36,38,40,42,44 -oac copy -o svcd.mpg </screen> </para> </sect1> <sect1 id="menc-feat-dvd-mpeg4"> <title>Nagyon jó minőségű MPEG-4 ("DivX") rip készítése DVD filmből</title> <para> Egy gyakran feltett kérdés: "Hogyan készíthetem el a legjobb minőségű DVD rip-et egy adott méretben? A másik kérdés: "Hogyan készíthetem el a lehető legjobb minőségű DVD rip-et? Nem érdekel a fájl méret, csak a legjobb minőséget akarom." </para> <para> Az utóbbi kérdés talán kicsit rosszul van megfogalmazva. Hiszen ha nem érdekel a fájl méret, akkor miért nem másolod át az egész MPEG-2 videó stream-et a DVD-ről egy az egyben? Az AVI fájlod 5GB körül fogja végezni, fogd és vidd, de ha a legjobb minőséget akarod és nem érdekel a méret, akkor biztos, hogy ez lesz a legjobb lehetőséged. </para> <para> Valójában egy DVD MPEG-4-be történő átkódolásának az oka pont az, hogy <emphasis role="bold">érdekel</emphasis> a fájl mérete. </para> <para> Nehéz egy általános receptet adni a jó minőségű DVD rip-ek készítéséhez. Számos szempontot figyelembe kell venni és meg kell értened ezeket a részleteket, különben elégedetlen leszel a végeredménnyel. Kicsit körbejárjuk ezen dolgok közül néhányat és utána példát is adunk. Feltételezzük, hogy a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem>-et használod a videó kódolásához, habár az elmélet bármilyen codec-kel használható. </para> <para> Ha ez túl sok neked, akkor talán jobb, ha a sok nagyszerű frontend valamelyikét használod, amik fel vannak sorolva a kapcsolódó projektek oldalán a <ulink url="http://mplayerhq.hu/homepage/design7/projects.html#mencoder_frontends">MEncoder részben</ulink>. Így nagyon jó minőségű rip-eket készíthetsz túl sok gondolkodás nélkül, mert ezen eszközök legtöbbje úgy lett megtervezve, hogy jó döntéseket hozzon. </para> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-preparing-encode"> <title>Felkészülés a kódolásra: A forrás anyag és frameráta azonosítása</title> <para> Mielőtt eszedbe jutna bármiféle film átkódolása, meg kell tenned pár előkészületi lépést. </para> <para> Az első és legfontosabb lépés a kódolás előtt annak megállapítása, hogy miféle anyaggal van egyáltalán dolgod. Ha a forrás anyagod DVD-ről származik vagy sugárzott/kábeles/műholdas TV, a következő két formátum valamelyikében tárolódik: NTSC Észak Amerikában és Japánban, PAL Európában. Fontos tudatosítani, hogy ez csak a televízión történő megjelenítés formátuma és gyakran <emphasis role="bold">nincs</emphasis> összhangban a film eredeti formátumával. Ahhoz, hogy megfelelő legyen a kódolás, ismerned kell az eredeti formátumot. Ennek elmulasztása esetén csúnya törési (átlapolás) mellékhatások lesznek a kódolásodban. Mindamellett, hogy csúnya, a mellékhatások rontják a kódolási hatékonyságot is: rosszabb minőség per bitráta arányt kapsz. </para> <sect3 id="menc-feat-dvd-mpeg4-preparing-encode-fps"> <title>A forrás framerátájának azonosítása</title> <para> Itt van egy lista a forrás anyagok által általában használt típusokról, ebben valószínűleg megtalálod a tiédet és annak jellemzőit: </para> <itemizedlist> <listitem><para> <emphasis role="bold">Szabványos film</emphasis>: Moziban történő vetítéshez rögzítették 24 fps-sel. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">PAL videó</emphasis>: PAL videókamerával rögzítették 50 mező per másodperc sebességgel. Egy mező csak a képkocka páros vagy páratlan sorszámú sorait tartalmazza. A televíziót úgy tervezték meg, hogy ilyen arányban frissítsen, az analóg tömörítés egy olcsó formájaként. Az emberi szemnek ezt kompenzálnia kellene, de ha egyszer megérted az átlapolást, meg fogod látni a TV-n és soha többé nem fogod élvezni a TV adást. Két mező még <emphasis role="bold">nem</emphasis> alkot egy teljes képkockát, mert 1/50 másodpercnyire vannak egymástól időben és így csak mozgásnál igazodnak össze. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">NTSC Videó</emphasis>: NTSC kamerával felvett, 60000/1001 mező per másodperc vagy a színek előtti időben 60 mező per másodperc sebességű film. Egyébként hasonló a PAL-hoz. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">Animáció</emphasis>: Általában 24fps-sel rajzolják, de található kevert-framerátás változat is. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">Számítógépes grafika (CG)</emphasis>: Bármilyen framerátával mehet, de van pár, ami gyakoribb a többinél; 24 és 30 képkocka per másodpercesek a tipikusak NTSC-nél és 25fps PAL-nál. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">Régi film</emphasis>: Különböző alacsony frameráták. </para></listitem> </itemizedlist> </sect3> <sect3 id="menc-feat-dvd-mpeg4-preparing-encode-material"> <title>A forrásanyag beazonosítása</title> <para> A képkockákból álló filmekre progresszívként szoktak hivatkozni, míg az egymástól független mezőkből állóakra vagy átlapoltként vagy videóként - bár ez utóbbi félreérthető. </para> <para> További bonyolításként néhány film a fenti kettő keveréke. </para> <para> A legfontosabb különbség, amit észre kell venni a két formátum között, hogy van, amelyik képkocka-alapú míg mások mező alapúak. <emphasis role="bold">Bármikor</emphasis>, ha egy filmet televíziós megjelenítésre készítenek elő (beleértve a DVD-t is), átkonvertálják mező-alapú formába. A különböző módszereket, amikkel ez végrehajtható, gyűjtőnéven "pulldown"-nak hívjuk, ennek egyik változata a hírhedt NTSC-s "3:2 telecine". Hacsak nem volt az eredeti anyag is mező-alapú (és megegyező mező rátájú), más formátumbú lesz a filmed, mint az eredeti. </para> <itemizedlist> <title>Számos általános típusa van a pulldown-nak:</title> <listitem><para> <emphasis role="bold">PAL 2:2 pulldown</emphasis>: Az összes közül a legjobb. Minden képkocka két mező idejéig látszódik, úgy, hogy a páros és páratlan sorokat kinyeri belőlük és váltakozva mutatja őket. Ha az eredeti anyag 24fps-es, ez az eljárás felgyorsítja a filmet 4%-kal. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">PAL 2:2:2:2:2:2:2:2:2:2:2:3 pulldown</emphasis>: Minden 12. kockát három mező hosszan mutat kettő helyett. Ezzel elkerüli a 4%-os gyorsulást, de sokkal nehezebben megfordíthatóvá teszi a folyamatot. Általában musical készítésénél használják, ahol a 4%-os sebességmódosulás komolyan rontaná a zenei jelet. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">NTSC 3:2 telecine</emphasis>: A kockák felváltva 3 vagy 2 mezőnyi ideig látszódnak. Ezáltal a mező ráta 2.5-szöröse lesz az eredeti framerátának. Az eredmény nagyon kis mértékben lelassul, 60 mező per másodpercről 59.94 mező per másodpercre, az NTSC mező ráta megtartása miatt. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">NTSC 2:2 pulldown</emphasis>: A 30fps-es anyagok NTSC-n történő megjelenítéséhez használják. Szép, csakúgy, mint a 2:2 PAL pulldown. </para></listitem> </itemizedlist> <para> Vannak még egyéb módszerek az NTSC és a PAL videó közötti konvertáláshoz, de ez a téma meghaladja ezen leírás célkitűzéseit. Ha ilyen filmbe futsz bele és el szeretnéd kódolni, a legjobb, ha keresel egy másolatot az eredeti formátumban. A két formátum közötti konvertálás nagyon romboló hatású és nem lehet teljesen visszafordítani, így a kódolt adatod nagyon megszenvedi, ha már konvertált forrásból készül. </para> <para> Ha a videó DVD-n van, az egymást követő mezők képkockává csoportosíthatóak, még akkor is, ha nem egyidejű megjelenítésre tervezték őket. A DVD-n és digitális TV-n használt MPEG-2 szabvány lehetőséget nyújt mind az eredeti progresszív kockák elkódolására, mind pedig arra, hogy azon mezők számát, amelyhez egy képkockát meg kell jeleníteni, az adott képkocka fejlécében tárolhassuk. Ha ezt a módszert használják, a filmet gyakran "soft-telecined"-ként jellemzik, mert ez az eljárás csak utasítja a DVD lejátszót a pulldown alkalmazására a film tényleges megváltoztatása helyett. Ez a lehetőség nagyon preferált, mert könnyen visszafordítható (tulajdonképpen kihagyható) a kódoló által és megtartja a maximális minőséget. Bár sok DVD és műsorszóró stúdió nem használ megfelelő kódolási technikát, hanem inkább "hard telecine"-es filmeket alkalmaznak, ahol a mezők tulajdonképpen duplázva vannak az elkódolt MPEG-2-ben. </para> <para> Az eljárás, ahogy ezeket az eseteket kezelni kell, később kerül leírásra ebben az útmutatóban. Most következzék pár tanács, amik segítségével eldöntheted, hogy milyen anyaggal van dolgod: </para> <itemizedlist> <title>NTSC régiók:</title> <listitem><para> Ha az <application>MPlayer</application> azt írja ki, hogy a frameráta megváltozott 24000/1001-re a film nézése közben, és soha nem vált vissza, akkor majdnem biztosan progresszív tartalomról van szó, amit "soft telecine" eljárásnak vetettek alá. </para></listitem> <listitem><para> Ha az <application>MPlayer</application> a frameráta oda-vissza váltakozását mutatja 24000/1001 és 30000/1001 között és "hullámzást" látsz ilyenkor, akkor több lehetőség is van. A 24000/1001 fps-es részek majdnem biztosan progresszív tartalmak, "soft telecine"-ltek, de a 30000/1001 fps-es részek lehetnek vagy hard-telecine-lt 24000/1001 fps-esek vagy 60000/1001 mező per másodperces NTSC videók. Kövesd a következő két esetben leírt irányelveket, hogy el tudd dönteni, valójában melyik formátummal van dolgod. </para></listitem> <listitem><para> Ha az <application>MPlayer</application> soha nem mutatja a frameráta változást és minden egyes mozgást tartalmazó kocka hullámosnak tűnik, akkor a filmed NTSC videó 60000/1001 mező per másodperc sebességgel. </para></listitem> <listitem><para> Ha az <application>MPlayer</application> soha nem mutatja a frameráta változást és minden ötből két kocka hullámosnak tűnik, akkor a filmed "hard telecine"-s 24000/1001fps-es formátumú. </para></listitem> </itemizedlist> <itemizedlist> <title>PAL régiók:</title> <listitem><para> Ha sosem látsz hullámzást, akkor a filmed 2:2 pulldown-os. </para></listitem> <listitem><para> Ha hullámzást látsz váltakozóan ki-be minden fél másodpercben, akkor a filmed 2:2:2:2:2:2:2:2:2:2:2:3 pulldown-os. </para></listitem> <listitem><para> Ha mindig látsz hullámzást a mozgás közben, akkor a filmed PAL videó 50 mező per másodperces sebességgel. </para></listitem> </itemizedlist> <note><title>Tanács:</title> <para> Az <application>MPlayer</application> le tudja lassítani a lejátszást a -speed kapcsolóval. Próbáld meg használni a <option>-speed</option> 0.2-t, hogy nagyon lassan nézhesd a filmet és azonosíthasd a mintákat, ha nem látod meg teljes sebességnél. </para> </note> </sect3> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-2pass"> <title>Konstant kvantálás vs. többmenetes kódolás</title> <para> Nagyon sokféle minőségben tudod elkódolni a filmedet. A modern videó kódolókkal és egy kis pre-codec tömörítéssel (leméretezés és zajcsökkentés), lehetséges nagyon jó minőség elérése 700 MB-on, egy 90-110 perces szélesvásznú filmnél. Továbbá minden, kivéve a leghosszabb filmeket, elkódolható majdnem tökéletes minőséggel 1400 MB-ba. </para> <para> Három féle megközelítése van egy videó kódolásának: konstans bitráta (CBR), konstans kvantálás, és többmenetes (ABR vagy átlagos bitráta). </para> <note><title>Megjegyzés:</title> <para> A legtöbb ABR kódolást támogató codec csak a két lépéses kódolást támogatja, míg néhány másik, mint pl. az <systemitem class="library">x264</systemitem> és a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> támogatják a többmenetest, ami kissé javít a minőségen minden lépésben, bár ez a javulás nem mérhető és nem is észrevehető a 4. lépés után. Ezért, ebben a részben a két lépéses és a többmenetes felváltva értelmezhető. </para> </note> <para> Ezen módok mindegyikében a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> a videó képkockákat 16x16 pixel nagyságú macroblock-okra osztja, majd egy kvantálást végez mindegyik macroblock-on. Minél alacsonyabb a kvantálás, annál jobb a minőség és nagyobb a bitráta. A <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> által egy adott macroblockhoz a megfelelő kvantáló kiválasztására használt módszer változó és nagymértékben tuningolható. (Ez egy extrém túl-egyszerűsítése a tulajdonképpeni folyamatnak, de az alap koncepciót hasznos megérteni.) </para> <para> Ha előírsz egy konstans bitrátát, a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> elkódolja a videót, figyelmen kívül hagyva a részleteket amennyire csak lehetséges és a legkisebb mértékben, amennyire szükséges, hogy a megadott bitrátánál alacsonyabban maradjon. Ha tényleg nem érdekel a fájl méret, használhatsz CBR-t és megadhatsz egy bitrátát vagy hagyhatod határozatlanul. (A gyakorlatban ez egy kellően magas értéket jelent, ami nem szab gátat, pl. 10000Kbit.) Ha nincs különösebb megkötés a bitrátára vonatkozóan, az eredmény az lesz, hogy a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> a lehető legalacsonyabb kvantálást fogja használni minden egyes macroblock-hoz (amint ez a <option>vqmin</option>-ben meg van adva, ami alapértelmezésként 2). Amint előírsz egy megfelelően alacsony bitrátát, ami a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem>et magasabb kvantálás használatára kényszeríti, majdnem biztos, hogy rontod a videód minőségét. Ahhoz, hogy ezt elkerüld, valószínűleg downscale-t kell végrehajtani a videón, az alábbiakban szereplő módszernek megfelelően. Általában igaz, hogy jobb ha kerülöd a CBR-t, ha számít a minőség. </para> <para> Konstans kvantálással a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> ugyan azt a kvantálót használja, amit a <option>vqscale</option> kapcsolóval megadtál, minden macroblock-nál. Ha a lehető legjobb minőségű rip-et szeretnéd, szintén a bitráta kihagyásával, használhatod a <option>vqscale=2</option> kapcsolót. Ez ugyan azt a bitrátát és PSNR-t (peak signal-to-noise ratio) szolgáltatja, mint a CBR a <option>vbitrate</option>=végtelen kapcsolóval és a alapértelmezett 2-es <option>vqmin</option>-nal. </para> <para> A konstans kvantálás problémája, hogy a megadott kvantálót alkalmazza, akár szükséges a macroblock-hoz, akár nem. Lehet, hogy használható lenne egy nagyobb kvantálás is a mackroblock-on a vizuális minőség feláldozása nélkül is. Miért pazarolnánk a biteket szükségtelenül alacsony kvantálóra? A CPU-d annyi ciklusa lehet, amennyi időd csak van, de a merevlemezed véges. </para> <para> Két lépéses kódolásban az első lépés úgy rip-eli a filmet, mintha CBR lenne, de megtartja a tulajdonságok listáját minden egyes képkockánál. Ezeket az adatokat használja fel aztán a második lépésben a használni kívánt kvantálót meghatározó intelligens döntésekben. Gyors akciónál vagy kis részletességű jeleneteknél magasabb kvantálót használ, lassú mozgásnál vagy nagy részletességű jeleneteknél alacsonyabbat. </para> <para> Ha használod a <option>vqscale=2</option> kapcsolót, akkor biteket pazarolsz. Ha a <option>vqscale=3</option> kapcsolót adod meg, akkor nem a legjobb minőségű rip-et kapod. Tegyük fel, hogy egy DVD-t rip-elsz <option>vqscale=3</option>-mal, és az eredmény 1800Kbit. Ha két lépéses kódolást csinálsz <option>vbitrate=1800</option> kapcsolóval, az kimeneti videó <emphasis role="bold">jobb minőségű</emphasis> lesz <emphasis role="bold">ugyanolyan bitrátával</emphasis>. </para> <para> Mivel most meggyőződtél róla, hogy a két lépéses kódolás a megfelelő módszer, az igazi kérdés az, hogy milyen bitrátát ajánlott használni? A válasz az, hogy nincs egyszerű válasz. Valószínűleg olyan bitrátát akarsz választani, ami a legjobb egyensúlyt biztosítja a minőség és a fájl méret között. Ez viszont a forrás videótól függően változik. </para> <para> Ha a méret nem számít, egy jó kiindulási pont minden nagyon jó minőségű rip-hez egy 2000Kbit körüli érték, plusz-mínusz 200Kbit. A gyors akciókhoz és a nagy részletességű videókhoz vagy ha sas szemed van, akkor választhatsz 2400-at vagy 2600-at. Néhány DVD-nél nem fogsz különbséget felfedezni 1400Kbit-en sem. Jó ötlet az egyes fejezeteket különböző bitrátával megnézni, hogy meglásd a különbséget. </para> <para> Ha egy bizonyos méretet céloztál be, valahogy ki kell számítanod a bitrátát. De ezelőtt azt kell megtudnod, hogy mennyi helyet kell fenntartanod az audió sáv(ok)nak, így először <link linkend="menc-feat-dvd-mpeg4-audio">ezeket kell lerippelned</link>. A következő egyenlettel tudod kiszámítani a bitrátát: <systemitem>bitráta = (cél_méret_Mbyteokban - hang_mérete_Mbyteokban) * 1024 * 1024 / hossz_másodpercben * 8 / 1000</systemitem> Például egy két órás film 702 Mbájtos CD-re való összenyomásához, 60 Mbájtnyi hang sávval, a videó bitrátájának <systemitem>(702 - 60) * 1024 * 1024 / (120*60) * 8 / 1000 = 740kbps</systemitem>-nek kell lennie. </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-constraints"> <title>Megszorítások a hatékony kódoláshoz</title> <para> Az MPEG-típusú tömörítés természetéből adódóan számos megszorítás van, amit követned kell a maximális minőség érdekében. Az MPEG 16x16 makroblokknak nevezett négyzetre osztja fel a videót, mindegyik 4 darab 8x8 blokk luma (intenzitás) információt és két fél-felbontású 8x8 chroma (szín) blokkot tartalmaz (egy a vörös-világoskék tengelyen, a másik a kék-sárga tengelyen). Ha a film szélessége és magassága nem 16 többszöröse, a kódoló akkor is elegendő 16x16-os makroblokkot fog használni, hogy lefedje a teljes képet, a maradék hely veszendőbe megy. Így ha a minőség maximalizálása a cél egy fix fájlmérettel, akkor eléggé rossz ötlet nem 16 valamelyik többszörösét használni méretként. </para> <para> A legtöbb DVD-n van valamekkora fekete sáv a sarkokban. Ha ezeket békén hagyod, akkor több módon is ronthatják a minőséget. </para> <orderedlist> <listitem> <para> Az MPEG-típusú tömörítés szintén nagyban függ a frekvencia tartományok transzformálásától is, általában a Diszkrét Koszinusz Transzformációt (DCT) használják, ami hasonló a Fourier transzformációhoz. Ez a fajta kódolás hatékony a minták és a sima átmenetek átalakításához, de nehezen bírkózik meg az éles élekkel. Ezek elkódolásához sokkal több bitre van szüksége, különben egy gyűrűsödésnek nevezett mellékhatás jelenik meg. </para> <para> A frekvencia transzformáció (DCT) külön hajtódik végre minden egyes makroblokkon (tulajdonképpen minden blokkon), így ez a probléma csak akkor jelentkezik, ha az éles él a blokkon belül van. Ha a fekete határ épp olyan pixel határon kezdődik, ami 16 többszöröse, akkor nincs probléma. Habár a fekete határok a DVD-ken ritkán vannak szépen eligazítva, így a gyakorlatban majdnem mindig vágni kell, hogy elkerüld ez a büntetést. </para> </listitem> </orderedlist> <para> A frekvencia tartományok kódolása mellett az MPEG-típusú tömörítés mozgó vektorokat használ a képkockák közötti változások ábrázolásához. A mozgó vektorok természetesen kevésbé hatékonyak a sarkokból érkező új tartalomnál, mert az még nincs jelen az előző képkockán. Amíg a tartalom a sarkok felé terjed ki, a mozgó vektoroknak nincs problémájuk a tartalom kifelé mozgásával. Habár a fekete határok megjelenésekor lehetnek gondok: </para> <orderedlist continuation="continues"> <listitem> <para> Minden egyes makroblokknál az MPEG-típusú kódolás egy vektort is eltárol, mely azt mondja meg, hogy az előző képkocka melyik részét kell átmásolni ebbe a makroblokkba a következő kocka megbecsléséhez. Csak a megmaradt különbséget kell elkódolni. Ha a makroblokkot kettéosztja a kép széle és a fekete sáv, akkor a kép többi részének mozgó vektorai felül fogják írni a fekete sávot. Ez azt jelenti, hogy sok bitet kell elpazarolni vagy a határ felülírt részének újrafeketítéséhez vagy (inkább) a mozgó vektor nem kerül felhasználásra és így a makroblokk összes változását expliciten el kell kódolni. Mindkét esetben jelentősen romlik a kódolás hatékonysága. </para> <para> Ez a probléma szintén csak akkor jelentkezik, ha a fekete sáv nem 16 többszörösű pixel-határon van. </para> </listitem> <listitem> <para> Végül tegyük fel, hogy van egy makroblokkunk a kép belsejében és egy objektum mozog be ebbe a blokkba a kép sarka felől. Az MPEG-típusú kódolás nem tudja azt mondani, hogy "másold át azt a részt, ami a kép belsejében van, de a fekete sávot ne". Így a fekete sáv is átmásolódik és így rengeteg bitet kell feláldozni a kép ott lévő részének újrakódolásához. </para> <para> Ha a kép tovább fut az elkódolt terület sarka felé, az MPEG-nek speciális optimalizációi vannak az kép szélén lévő pixelek ismétlődő másolására, ha a mozgó vektorok a kódolt területen kívülről jönnek. Ez a tulajdonság haszontalanná válik, ha a filmen fekete sávok vannak. Az első két problémával ellentétben itt nem segít a 16 többszörösére való igazítás. </para> </listitem> <listitem> <para> Habár a sávok teljesen feketék és soha nem változnak, mindenképpen egy kis plusz munkát igényelnek, mivel több macroblokk van. </para> </listitem> </orderedlist> <para> A fenti okok miatt javasolt, hogy teljesen vágd le a fekete sávokat. Továbbá ha a kép sarkainál zaros/torz rész van, ennek a levágása is javít a kódolási hatékonyságon. A keményvonalas videósok, akik az eredeti tartalmat akarják megtartani, amennyire csak lehet, biztos tiltakozni fognak ez ellen, de ha nem tervezed konstant kvantálás használatát, akkor a vágás miatt nyert minőségjavulás jelentősen nagyobb lesz, mint a sarkok levágása miatti információvesztés. </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-crop"> <title>Vágás és méretezés</title> <para> Emlékezz rá az előző fejezetből, hogy a végső képméret, amibe kódolsz, 16 többszöröse ajánlott, hogy legyen (mind szélességben, mind magasságban). Ezt vágással, méretezéssel vagy ezek kombinációjával érheted el. </para> <para> Vágásnál van egy pár ökölszabály, amit jó ha betartasz, ha nem akarsz kárt tenni a filmben. A normál YUV formátum 4:2:0, a chroma (szín) információkat almintaként tárolja, pl. a chroma csak fele annyiszor kerül mintázásra minden irányban, mint a luma (intenzítás) információk. Tanulmányozd ezt a diagramot, ahol L jelenti a luma mintázási pontokat és C a chroma-kat! </para> <informaltable> <?dbhtml table-width="40%" ?> <?dbfo table-width="40%" ?> <tgroup cols="8" align="center"> <colspec colnum="1" colname="col1"/> <colspec colnum="2" colname="col2"/> <colspec colnum="3" colname="col3"/> <colspec colnum="4" colname="col4"/> <colspec colnum="5" colname="col5"/> <colspec colnum="6" colname="col6"/> <colspec colnum="7" colname="col7"/> <colspec colnum="8" colname="col8"/> <spanspec spanname="spa1-2" namest="col1" nameend="col2"/> <spanspec spanname="spa3-4" namest="col3" nameend="col4"/> <spanspec spanname="spa5-6" namest="col5" nameend="col6"/> <spanspec spanname="spa7-8" namest="col7" nameend="col8"/> <tbody> <row> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> </row> <row> <entry spanname="spa1-2">C</entry> <entry spanname="spa3-4">C</entry> <entry spanname="spa5-6">C</entry> <entry spanname="spa7-8">C</entry> </row> <row> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> </row> <row> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> </row> <row> <entry spanname="spa1-2">C</entry> <entry spanname="spa3-4">C</entry> <entry spanname="spa5-6">C</entry> <entry spanname="spa7-8">C</entry> </row> <row> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> </row> </tbody> </tgroup> </informaltable> <para> Amint láthatod, a kép sorai és oszlopai természetszerűleg párokba rendeződnek. Így a vágási eltolásodnak és a méreteidnek páros számoknak <emphasis>kell</emphasis> lenniük. Ha nem, akkor a chroma nem fog rendes sort alkotni a luma-val. Elméletben lehetséges a vágás páratlan eltolással, de ehhez a chroma újramintázása szükséges, ami egy veszteséges művelet és nem is támogatja a vágó szűrő. </para> <para> Továbbá az átlapolt videót a következőképpen mintázzák: </para> <informaltable> <?dbhtml table-width="80%" ?> <?dbfo table-width="80%" ?> <tgroup cols="16" align="center"> <colspec colnum="1" colname="col1"/> <colspec colnum="2" colname="col2"/> <colspec colnum="3" colname="col3"/> <colspec colnum="4" colname="col4"/> <colspec colnum="5" colname="col5"/> <colspec colnum="6" colname="col6"/> <colspec colnum="7" colname="col7"/> <colspec colnum="8" colname="col8"/> <colspec colnum="9" colname="col9"/> <colspec colnum="10" colname="col10"/> <colspec colnum="11" colname="col11"/> <colspec colnum="12" colname="col12"/> <colspec colnum="13" colname="col13"/> <colspec colnum="14" colname="col14"/> <colspec colnum="15" colname="col15"/> <colspec colnum="16" colname="col16"/> <spanspec spanname="spa1-2" namest="col1" nameend="col2"/> <spanspec spanname="spa3-4" namest="col3" nameend="col4"/> <spanspec spanname="spa5-6" namest="col5" nameend="col6"/> <spanspec spanname="spa7-8" namest="col7" nameend="col8"/> <spanspec spanname="spa9-10" namest="col9" nameend="col10"/> <spanspec spanname="spa11-12" namest="col11" nameend="col12"/> <spanspec spanname="spa13-14" namest="col13" nameend="col14"/> <spanspec spanname="spa15-16" namest="col15" nameend="col16"/> <tbody> <row> <entry namest="col1" nameend="col8">Felső mező</entry> <entry namest="col9" nameend="col16">Alsó mező</entry> </row> <row> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> </row> <row> <entry spanname="spa1-2">C</entry> <entry spanname="spa3-4">C</entry> <entry spanname="spa5-6">C</entry> <entry spanname="spa7-8">C</entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> </row> <row> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> </row> <row> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> </row> <row> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry spanname="spa9-10">C</entry> <entry spanname="spa11-12">C</entry> <entry spanname="spa13-14">C</entry> <entry spanname="spa15-16">C</entry> </row> <row> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> </row> <row> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> </row> <row> <entry spanname="spa1-2">C</entry> <entry spanname="spa3-4">C</entry> <entry spanname="spa5-6">C</entry> <entry spanname="spa7-8">C</entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> </row> <row> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> </row> <row> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> </row> <row> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry spanname="spa9-10">C</entry> <entry spanname="spa11-12">C</entry> <entry spanname="spa13-14">C</entry> <entry spanname="spa15-16">C</entry> </row> <row> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry></entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> <entry>L</entry> </row> </tbody> </tgroup> </informaltable> <para> Amint láthatod a minták nem ismétlődnek meg a 4 sor után. Így az átlapolt videóhoz a vágás y-eltolásának és a magasságának 4 többszörösének kell lennie. </para> <para> A natív DVD felbontás 720x480 NTSC-vel és 720x576 PAL-lal, de van egy arányjelző is, ami megmutatja, hogy teljes képernyős (4:3) vagy széles vásznú (16:9). Sok (ha nem az összes) széles képernyős DVD nem szigorúan 16:9-es, vagy 1.85:1-hez vagy 2.35:1-hez (cinescope). Ez azt jelenti, hogy fekete sávok lesznek a videón, amit le kell vágni. </para> <para> Az <application>MPlayer</application> rendelkezik egy crop detection szűrővel, ami megállapítja a levágandó téglalapot (<option>-vf cropdetect</option>). Futtasd az <application>MPlayer</application>t a <option>-vf cropdetect</option> kapcsolóval és kiírja a vágási beállításokat a határok eltávolításához. A filmet elegendő ideig kell engedned futni ahhoz, hogy legyen teljesen lefedett kép és helyes vágási eredményeket kapj. </para> <para> Ezután teszteld le a kapott rétékeket az <application>MPlayer</application>rel, felhasználva a <option>cropdetect</option> által kiírt parancssort és állíts a téglalapon, ha szükséges. A <option>téglalap</option> szűrő segít neked a vágási téglalap filmen való, interaktív módon történő elhelyezésében. Emlékezz, és kövesd a fenti oszthatósági ökölszabályokat, nehogy félreigazítsd a chroma plane-eket. </para> <para> Bizonyos esetekben a méretezés nem kívánatos. A méretezés függőleges irányban nehéz átlapolt videónál és ha meg akarod őrizni az átlapoltságot, tartózkodnod kell a méretezéstől. Ha nem fogsz méretezni, de 16 többszörösét akarod használni képméretként, túl kell vágnod a filmet. Ne vágj kisebbet, mert a fekete szélek nagyon rosszak kódoláskor! </para> <para> Mivel az MPEG-4 16x16-os macroblock-okat használ, meg kell győződnöd róla, hogy a kódolt videó mindegyik dimenziója 16 többszöröse-e, különben rontod a minőséget, különösen alacsony bitrátánál. Ezt megteheted a levágandó terület szélességének és magasságának 16 legközelebbi többszörösére való kerekítésével. Amint az már szerepelt korábban, vágásnál növelni szeretnéd az y-offszetet a régi és az új magasság közötti különbség felével, így a keletkező videó elmozdul a kép középpontjából. A DVD videó mintavételezési módja miatt meg kell győződnöd róla, hogy az offszet páros szám-e. (Valójában íratlan szabály, hogy soha ne használj páratlan értékeket semmilyen paraméternek se, ha vágsz vagy méretezel egy videót.) Ha nem akarsz pár extra pixelt eldobni, akkor a videó méretezését kell megfontolnod inkább. Ezt nézzük meg a következő példánkban. Tulajdonképpen engedélyezheted a <option>cropdetect</option> szűrőnek, hogy ezt az egészet megcsinálja helyetted, mivel van egy opcionális <option>kerekítési</option> paramétere, ami alapértelmezésként 16. </para> <para> Szintén figyelned kell a "félfekete" pixelekre a sarkokban. Győződj meg róla, hogy ezeket szintén levágtad, különben olyan biteket pazarolsz el ott, amiket máshoz jobban felhasználhatnál. </para> <para> Miután mindent elmondtunk és kész, valószínűleg olyan videót kapsz, aminek a pixeljei nem éppen 1.85:1 vagy 2.35:1 arányúak, de legalább valami hasonló. Az új képarányt kiszámíthatod kézzel is, de a <application>MEncoder</application> rendelkezik egy kapcsolóval a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem>hez, amit <option>autoaspect</option>-nek hívnak, ami megcsinálja ezt neked. Ne méretezd át ezt a videót a pixelek négyszögletesítéséhez, hacsak nem akarod pazarolni a helyet a merevlemezeden. A méretezés történhet lejátszáskor, és a lejátszó az AVI-ban tárolt arányt fogja használni a megfelelő felbontás megállapításához. Sajnos nem minden lejátszó teszi kötelezővé ezt az auto-méretezési információt, ezért lehet, hogy mégis átméretezésre kényszerülsz. </para> <para> Először, ki kell számítanod az elkódolt képarányt: <systemitem>ARc = (Wc x (ARa / PRdvd )) / Hc</systemitem> <itemizedlist> <title>Ahol:</title> <listitem><para> Wc és Hc a vágott videó szélessége és a magassága, </para></listitem> <listitem><para> ARa a megjelenített kép aránya, ami általában 4/3 vagy 16/9, </para></listitem> <listitem><para> PRdvd a DVD pixel rátája, ami PAL DVD-k esetén 1.25=(720/576) és 1.5=(720/480) NTSC DVD-knél, </para></listitem> </itemizedlist> </para> <para> Ezután, kiszámíthatod az X és Y felbontást, egy bizonyos Tömörítési Minőség (Compression Quality, CQ) faktornak megfelelően: <systemitem>ResY = INT( SQRT(1000 * Bitrate / 25 / ARc / CQ) / 16 ) * 16</systemitem> és <systemitem>ResX = INT( ResY * ARc / 16) * 16</systemitem> </para> <para> Oké, de mi az a CQ? A CQ reprezentálja a kódolás pixelenkénti és képkockánkénti bitszükségletét. Nagy vonalakban minél nagyobb a CQ, annál kisebb a valószínűsége, hogy kódolási hibát fog látni. Bár ha van cél méret a filmedhez (1 vagy 2 CD például), akkor korlátozott a felhasználható bitek száma; ezért szükséges, hogy megfelelő arányt találj a tömörség és a minőség között. </para> <para> A CQ függ mind a bitrátától mind a film felbontásától. Ha növelni akarod a CQ-t, általában leméretezést kell végezned a filmen, mivel a bitráta a cél méret és a film hosszából számítódik, ami konstans. Egy 0,18 alatti CQ általában nagyon kockás képet eredményez, mert nincs elég bit minden egyes macroblokk információinak eltárolásához (az MPEG4, mint sok más codec, csoportokba gyűjti a pixeleket a kép tömörítéséhez; ha nincs elég bit, láthatóvá válik ezen blokkok széle). Ezért ésszerű a CQ-t a 0,20-0,22-es tartományból választani 1 CD-s rip esetén, és 0,26-0,28-ból a 2 CD-snél. </para> <para> Kérlek figyelj rá, hogy a CQ csak egy mutató, mely az elkódolt tartalomtól függ, egy 0,18-as CQ-val jól nézhet ki egy Bergman, szemben az olyan filmekkel, mint például a Mátrix, ami sok gyors-mozgású részt tartalmaz. Másrészt nem éri meg növelni a CQ-t 0,30-nál magasabbra, mert csak pazarlni fogod a biteket észrevehető minőségi nyereség nélkül. </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-audio"> <title>Audió</title> <para> Az audió egy sokkal könnyebben megoldható probléma: ha számít a minőség, akkor egyszerűen hagyd úgy, ahogy van. Még az AC3 5.1 stream-ek is leginkább 448Kbit/s-osak és minden bitet megérnek. Csábító lehet az audió jó minőségű Vorbis-ba történő konvertálása, de az, hogy ma nincs egy A/V receiver-ed az AC3 áteresztéshez, nem jelenti azt, hogy holnap sem lesz. Készíts a jövőben is használható DVD rip-eket az AC3 stream megtartásával. Megtarthatod az AC3 stream-et a <link linkend="menc-feat-mpeg4">kódolás közben</link> a videó stream-be történő közvetlen átmásolással. Vagy ki is szedheted az AC3 stream-et, hogy elkeverd valamilyen konténer formátumba, mint pl. a NUT vagy a Matroska. <screen>mplayer <replaceable>forras_fajl.vob</replaceable> -aid 129 -dumpaudio -dumpfile <replaceable>hang.ac3</replaceable></screen> a 129-es audió sávot kiszedi a <replaceable>sound.ac3</replaceable> nevű fájlba a <replaceable>source_file.vob</replaceable>-ból (NB: a DVD VOB fájlok általában különböző audió számozást használnak, ami azt jelenti, hogy a 129-es VOB audio sáv a 2. audió sáv a fájlban). </para> <para> De néha tényleg nincs más választásod, mint tovább tömöríteni a hangot így több bit jut a videóra. A legtöbb ember vagy MP3-at vagy Vorbis-t választ az audió tömörítéséhez. Míg az utóbbi nagyon hely-takarékos codec, az MP3-nak jobb a hardveres lejátszók terén a támogatottsága, bár ez a trend változóban van. </para> <para> Mindenek előtt át kell konvertálnod a DVD hangját WAV fájlba, hogy az audió codec használhassa bemenetként. Például: <screen>mplayer <replaceable>forras_fajl.vob</replaceable> -ao pcm:file=<replaceable>cel_hang.wav</replaceable> -vc dummy -aid 1 -vo null</screen> ki fogja szedni a második audió sávot a <replaceable>source_file.vob</replaceable> fájlból a <replaceable>destination_sound.wav</replaceable> fájlba. Kódolás előtt valószínűleg normalizálni akarod a hangot, mivel a DVD audió sávjait legtöbbször alacsony hangerővel rögzítik. Használhatod a <application>normalize</application> eszközt, ami megtalálható a legtöbb disztribúcióban. Ha Windows-t használsz, egy eszköz, mint pl. a <application>BeSweet</application> megcsinálja ezt neked. Vagy Vorbis-ba vagy MP3-ba kódolsz. Például: <screen>oggenc -q1 <replaceable>cel_hang.wav</replaceable></screen> elkódolja a <replaceable>destination_sound.wav</replaceable>-ot az 1-es kódolási minsőséggel, ami nagyjából megfelel 80Kb/s-nak és annak a minimum minőségnek, amit legalább használnod kell, ha érdekel a minőség. Kérlek jegyezd meg, hogy a MEncoder jelenleg nem tud Ogg Vorbis sávokat belekeverni a kimeneti fájlba, mert csak AVI és MPEG konténereket támogat kimenetként és mindkettőnél audió/videó lejátszási szinkronizációs problémákat okozhat néhány lejátszóval, ha az AVI fájl VBR-es audió stream-et tartalmaz, mint pl. a Vorbis. De ne aggódj, ez a dokumentáció megmutatja, hogy hogy tudod ezt megcsinálni egyéb programokkal. </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-interlacing"> <title>Interlacing és Telecine</title> <para> Majdnem minden filmet 24 fps-sel fényképeznek. Mivel az NTSC 30000/1001 fps-es, némi átdolgozás szükséges ezen a 24 fps-es videón, hogy a megfelelő NTSC framerátával menjen. Ez az eljárást 3:2 pulldown-nak hívják, de általában csak telecine néven hivatkoznak rá (mivel a pulldownt gyakran használják a telecine eljárás során), ami egyszerűen leírva lelassítja a filmet 24000/1001 fps-re és megismétel minden negyedik képkockát. </para> <para> Ez nem speciális feldolgozás, habár minden PAL DVD esetében megcsinálják, ami 25 fps-sel megy. (Műszaki szempontból a PAL-t lehet telecine-elni, ezt 2:2 pulldown-nak hívják, de ez nem terjedt el a gyakorlatban.) A 24 fps-es filmet egyszerűen 25 fps-sel játszák le. Az eredmény az, hogy a film kissé gyorsabban megy, de ha nem vagy egy földönkívüli, valószínűleg nem fogod észrevenni a különbséget. A legtöbb PAL DVD zajszint-javított audiót tartalmaz, így amikor 25 fps-sel játszák le őket, a hangok jól hangzanak, még akkor is, ha az audió sáv (és ebből adódóan az egész film) az NTSC DVD-kénél 4%-kal lassabb futási idővel megy. </para> <para> Mivel a PAL DVD-ben a videót nem változtatták meg, nem kell aggódnod a frame ráta miatt. A forrás 25 fps-es és a rip-ed is 25 fps-es lesz. De ha egy NTSC DVD filmet rippelsz, fordított telecine-t kell alkalmaznod. </para> <para> A 24 fps-sel felvett filmeknél az NTSC DVD-n lévő videó vagy telecine-elt 30000/1001 fps-re vagy pedig progresszív 24000/1001 fps-es és szándék szerint a DVD lejátszó végzi a telecine-t lejátszás közben. Másrészről a TV sorozatok általában csak átlapoltak, nem telecine-ltek. Ez azonban nem ökölszabály: néhány TV sorozat átlapolt (mint a Buffy a Vámpír gyilkos) míg másik a progresszív és az átlapolt keverékei (mint pl. az Angyal vagy a 24). </para> <para> Javasoljuk, hogy olvasd el a <link linkend="menc-feat-telecine">mit kezdjünk a telecine-nel és az átlapolással NTSC DVD-ken</link> részt, hogy kezelni tudd a különböző lehetőségeket. </para> <para> Bár ha legtöbbször csak filmeket rippelsz, valószínűleg vagy 24 fps-es progresszív vagy telecine-lt videóval lesz dolgod, ezekben az esetekben használhatod a <option>pullup</option> szűrőt a <option>-vf pullup,softskip</option> kapcsolóval. </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-encoding-interlaced"> <title>Átlapolt videó elkódolása</title> <para> Ha az általad elkódolni kívánt film átlapolt (NTSC videó vagy PAL videó), el kell döntened, hogy akarsz-e deinterlacing-et vagy sem. A deinterlacing használhatóvá teszi a filmed progresszív scan-es megjelenítőkön, mint pl. a számítógép monitorok vagy a projektorok, van ára is: az 50 vagy 60000/1001-es mezőráta feleződik 25 vagy 30000/1001 képkocka per másodpercre és így a filmedben tárolt információk durván fele elveszik a jelentős mozgást tartalmazó részekben. </para> <para> Így hát ha archiválási okokból jó minőség kell, akkor kerüld el a deinterlace-t. Bármikor deinterlace-lheted a filmet lejátszás közben is, ha progresszív scan-es megjelenítőd van, valamint a jövő lejátszói képesek lesznek teljes mezőrátával deinterlacing-elni, 50 vagy 60000/1001 teljes képkocka per másodpercre interpolálni az átlapolt videóból. </para> <para> Fokozott figyelemmel kell eljárni, ha átlapolt videóval dolgozol: </para> <orderedlist> <listitem><para> A vágási magasság és y-offszet 4 többszöröse kell, hogy legyen. </para></listitem> <listitem><para> Bármilyen függőleges átméretezést átlapolt módban kell elvégezni. </para></listitem> <listitem><para> Az utófeldolgozó és a zajcsökkentő szűrők nem az elvártnak megfelelően működnek, ha nem gondoskodsz róla, hogy egyszerre csak egy mezővel dolgozzanak, különben a nem megfelelő használat miatt sérülhet a videó. </para></listitem> </orderedlist> <para> Mindezt észben tartva, itt az első példánk: </para> <screen> mencoder <replaceable>capture.avi</replaceable> -mc 0 -oac lavc -ovc lavc -lavcopts \ vcodec=mpeg2video:vbitrate=6000:ilmv:ildct:acodec=mp2:abitrate=224 </screen> <para> Figyelj az <option>ilmv</option> és az <option>ildct</option> kapcsolókra. </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-filtering"> <title>Szűrés</title> <para> Általában olyan kevés szűrést szeretnél, amennyit csak lehet, hogy az eredeti DVD forráshoz hű maradj. A vágás gyakran elkerülhetetlen (amint azt fentebb leírtuk), de ne méretezd a videót. Noha a kicsinyítés néha előnyben részesül a magas kvantálóknál, mi szeretnénk elkerülni mindkét dolgot: emlékezz, hogy mit határoztunk el kezdetben a bitek minőségért történő feláldozásáról. </para> <para> Szintén hagyd békén a gamma, kontraszt, fényerő, stb. beállításokat. Ami jól néz ki a monitorodon nem biztos, hogy másnál is szép lesz. Ezeket a beállításokat lejátszáskor kell elvégezni. </para> <para> Az egyetlen dolog, amit szeretnél, a videó nagyon könnyű zajszűrőn történő áteresztése, mint pl. <option>-vf hqdn3d=2:1:2</option>. Ismételten, ezen bitek jobb felhasználásáról van szó: miért vesztegessük el őket a zaj kódolására, ha ezt a zajt lejátszás közben is hozzá tudod adni? A <option>hqdn3d</option> paramétereinek növelésével még jobb tömörítettséget érhetsz el, de ha túl magasra állítod az értékeket, rontod a kép láthatóságát. A fent javasolt értékek (<option>2:1:2</option>) eléggé konzervatívak; kísérletezz szabadon nagyobb értékekkel és ellenőrizd az eredményeket magad. </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-lavc-encoding-options"> <title>A libavcodec kódolási opciói</title> <para> Ideális esetben szeretnéd, ha csak azt kellene mondani a kódolónak, hogy váltson "jobb minőségre" és kész. Ez szép is lenne, de sajnos nehezen megvalósítható, mert a különböző kódolási opciók különböző minőséget eredményeznek, mely függ a forrás anyagtól is. Ez azért van, mert a tömörítés függ a szóbanforgó videó vizuális tulajdonságaitól. Például az anime és az élő felvétel két nagyon különböző anyag és így különböző opciókat követelnek meg az optimális kódoláshoz. A jó hír, hogy néhány opciót soha sem lehet elhagyni, mint például az <option>mbd=2</option>, <option>trell</option> és <option>v4mv</option>. Olvass tovább a gyakori kódolási opciók leírásához. </para> <itemizedlist> <title>Állítható opciók:</title> <listitem><para> <emphasis role="bold">vmax_b_frames</emphasis>: 1 vagy 2 a jó, a filmtől függően. Figyelj rá, hogy a libavcodec még nem támogatja a zárt GOP-ot (a <option>cgop</option> opció még nem igazán működik), így a DivX5 nem fog tudni visszakódolni semmit sem, ami B-kockákkal lett elkódolva. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">vb_strategy=1</emphasis>: segít a gyors mozgású jeleneteknél. vmax_b_frames >= 2 szükséges. Néhány videónál a vmax_b_frames rontja a minőséget, de a vmax_b_frames=2 a vb_strategy=1-gyel együtt segít. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">dia</emphasis>: mozgás kereső tartomány. A nagyobb a jobb és a lassabb. Negatív értékek teljesen más skálát adnak. A jó értékek -1 a gyors kódoláshoz vagy 2-4 a lassabbhoz. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">predia</emphasis>: mozgás kereső előre-lépés. Nem olyan fontos, mint a dia. Jó értékek 1-től (alapértelmezett) 4-ig. preme=2 kell hozzá, hogy igazán hasznos legyen. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">cmp, subcmp, precmp</emphasis>: Összehasonlító funkciók a mozgás becsléshez. Kísérletezz a 0 (alapértelmezett), 2 (hadamard), 3 (dct) és 6 (ráta torzítás) értékekkel! 0 a leggyorsabb és és elegendő a precmp-hez. A cmp-hez és subcmp-hez 2 jó, ha anime és 3 ha élő akció. A 6 vagy jobb vagy nem, de mindenképpen lassabb. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">last_pred</emphasis>: Az előző képkockából megjósolandó mozgások száma. 1-3 vagy hasonló segít egy kis sebességcsökkenés árán. A magasabb értékek lassúak, de igazi hasznuk nincs. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">cbp, mv0</emphasis>: A makroblokkok kiválasztását irányítja. Egy kis sebességcsökkenés egy kis minőségjavulásért. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">qprd</emphasis>: adaptív kvantálás, mely a makroblokk komplexitásán alapul. Vagy segít vagy nem, a videó és egyéb opciók függvényében. Ennek lehetnek mellékhatásai, hacsak nem állítod be a vqmax-ot valami ésszerűen alacsony értékre (a 6 jó, talán minimum 4); a vqmin=1 is segíthet. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">qns</emphasis>: nagyon lassú, különösen ha a qprd-vel kombinálod. Ezen opció hatására a kódoló minimalizálja a zajt tömörítési mellékhatásokkal, ahelyett, hogy a szigorúan a forráshoz próbálna igazodni. Ne használd ezt, csak ha már minden mást kipróbáltál és az eredmény még mindig nem elég jó. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">vqcomp</emphasis>: Rátaírányítás beállítása. Hogy milyen értékek jók, az a filmtől függ. Nyugodtan elhagyhatod ezt, ha akarod. A vqcomp csökkentése több bitet engedélyez az alacsony komplexitású részeknél, a növelése a nagy komplexitású részekre teszi őket (alapértelmezés: 0.5, tartomány: 0-1, javasolt tartomány: 0.5-0.7). </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">vlelim, vcelim</emphasis>: Beállítja a szimpla együttható eliminációs küszöböt a fényerősséghez és a chroma plane-khez. Ezt elkülönítve kódolja le minden MPEG-szerű algorítmus. Az ötlet emögött az opció mögött az, hogy egy jó heurisztikát használnak annak megállapítására, hogy a blokkban történt változás kisebb-e, mint az általad megadott küszöb és ebben az esetben egyszerűen "változtatás nélkül" kerül elkódolásra a blokk. Ez biteket ment meg és talán gyorsít is a kódoláson. A vlelim=-4 és vcelim=9 látszólag jók az élő filmekhez, de nem segítenek az anime-nál; ha animációt kódolsz, inkább hagyd őket változatlanul. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">qpel</emphasis>: Negyed pixel mozgás becslés. Az MPEG-4 fél pixeles precíziót használ a mozgáskereséshez alapértelmezésként, ezért ez az opció plusz terhelést hoz, mivel több információ tárolódik az elkódolt fájlban. A tömörítési nyereség/veszteség a filmtől függ, de általában nem hatékony anime-oknál. A qpel mindig jelentős dekódolási CPU idő igénnyel jár (+20% a gyakorlatban). </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">psnr</emphasis>: nem érinti az aktuális kódolást, de készít egy log fájlt, mely megadja minden képkocka típusát/méretét/minőségét és a végére odaírja a PSNR-t (Peak Signal to Noise Ratio, Zajarány csúcspontja). </para></listitem> </itemizedlist> <itemizedlist> <title>Opciók, melyekkel nem javasolt játszadozni:</title> <listitem><para> <emphasis role="bold">vme</emphasis>: Az alapértelmezett a legjobb. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">lumi_mask, dark_mask</emphasis>: Pszichovizuális adaptív kvantálás. Ne játszadozz ezekkel az opciókkal, ha számít a minőség. Az ésszerű értékek jók lehetnek a te esetedben, de vigyázz, ez nagyon szubjektív. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">scplx_mask</emphasis>: Megpróbálja megelőzni a blokkos mellékhatásokat, de az utófeldolgozás jobb. </para></listitem> </itemizedlist> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-example"> <title>Példa</title> <para> Nos hát, éppen most vetted meg a Harry Potter és a titkok kamrája gyönyörű új példányát (widescreen edition természetesen) és le akarod rip-pelni ezt a DVD-t, hogy hozzáadhasd a PC-s házimozidhoz. Ez egy régió 1-es DVD, így NTSC-s. Az alábbi példa egyszerűen alkalmazható PAL-ra is, a <option>-ofps 24000/1001</option> kapcsoló elhagyásával (mert a kimeneti frameráta ugyan annyi, mint a bemeneti) és természetesen a vágás méretei is mások lesznek. </para> <para> Miután lefuttattad az <option>mplayer dvd://1</option> parancsot, kövesd a <link linkend="menc-feat-telecine">mit kezdjünk a telecine-nel és az átlapolással NTSC DVD-ken</link> részben leírt utasításokat és fedezd fel, hogy ez egy 24000/1001 fps-es progresszív videó, ami azt jelenti, hogy nem kell inverz telecine szűrőt használnod, mint pl. a <option>pullup</option> vagy a <option>filmdint</option>. </para> <para> Következőnek megállapítjuk a megfelelő vágási téglalapot, így használjuk a cropdetect szűrőt: <screen>mplayer dvd://1 -vf cropdetect</screen> Győződj meg róla, hogy egy teljesen kitöltött képkockán állsz (pl. egy világos jelenet), ezt fogod látni az <application>MPlayer</application> konzol kimenetén: <screen>crop area: X: 0..719 Y: 57..419 (-vf crop=720:362:0:58)</screen> Ezután lejátszuk a filmet ezzel a szűrővel a számok ellenérzéséhez: <screen>mplayer dvd://1 -vf crop=720:362:0:58</screen> És azt látjuk, hogy tökéletesen megfelel. Majd meggyőződünk, hogy a szélesség és a magasság osztható 16-tal. A szélesség jó, de a magasság nem. Mivel nem buktunk hetedik osztályban matekból, tudjuk, hogy a 16 legközelebbi többszöröse, ami kisebb, mint 362, a 352. </para> <para> Így egyszerűen használhatjuk a <option>crop=720:352:0:58</option> opciót, de jó lenne egy kicsit lecsípni a telejéből és az aljából, hogy középen maradjunk. Összehúzzuk a magasságot 10 pixellel, de nem akarjuk növelni az y-offszetet 5 pixellel, mert az páratlan szám és rontja a minőséget. Helyette inkább 4 pixellel növeljük az y-offszetet: <screen>mplayer dvd://1 -vf crop=720:352:0:62</screen> A másik ok, hogy lecsípjünk pixeleket mid fent, mint lent, hogy biztosak legyünk, hogy a fél-fekete pixeleket is levágtuk, amennyiben vannak. Figyelj rá, hogy ha a videó telecine-lt, a <option>pullup</option> szűrő (vagy bármelyik inverz telecine szűrő, amit használsz) a vágás előtt szerepeljen a szűrők láncában. Ha átlapolt, végezz deinterlace-t a vágás előtt. (Ha úgy döntesz, hogy megtartod az átlapolt videót, győződj meg róla, hogy a függőleges vágási offszet 4 többszöröse.) </para> <para> Ha érdekel annak a 10 pixelnek az elvesztése, inkább a méretek 16 legközelebbi többszörösére való kicsinyítése érdekelhet. A szűrő lánc ez esetben: <screen>-vf crop=720:362:0:58,scale=720:352</screen> A videó ilyen módon történő lekicsinyítése azt jelenti, hogy néhány apró részlet elveszik, de ez valószínűleg nem lesz észrevehető. A nagyítás rosszabb minőséget eredményez (hacsak nem növeled a bitrátát). A vágás az összes ilyen pixeltől megszabadít. Ez egy üzlet, amit minden esetben meg kell fontolnod. például ha a DVD videó televízióra készült, ajánlott elkerülni a függőleges méretezést, mert a sor mintázás az eredeti felvételhez igazodik. </para> <para> Megtekintés után azt látjuk, hogy a filmünk eléggé eseménydús és nagyon részletes, így 2400Kbit-et választunk bitrátának. </para> <para> Most már készen vagyunk a két lépéses kódoláshoz. Első lépés: <screen>mencoder dvd://1 -ofps 24000/1001 -oac copy -vf crop=720:352:0:62,hqdn3d=2:1:2 -ovc lavc \ -lavcopts vcodec=mpeg4:vbitrate=2400:v4mv:mbd=2:trell:cmp=3:subcmp=3:mbcmp=3:autoaspect:vpass=1 \ -o Harry_Potter_2.avi</screen> A második lépés ugyan ez, csak megadjuk a <option>vpass=2</option>-t: <screen>mencoder dvd://1 -ofps 24000/1001 -oac copy -vf crop=720:352:0:62,hqdn3d=2:1:2 -ovc lavc \ -lavcopts vcodec=mpeg4:vbitrate=2400:v4mv:mbd=2:trell:cmp=3:subcmp=3:mbcmp=3:autoaspect:vpass=2 \ -o Harry_Potter_2.avi</screen> </para> <para> A <option>v4mv:mbd=2:trell</option> kapcsolók nagyban javítják a minőséget a kódolási idő rovására. Nem ajánlott ezen opciók elhagyása, ha a fő cél a jó minőség. A <option>cmp=3:subcmp=3:mbcmp=3</option> opciók egy összehasonlító függvényt választanak ki, ami jobb minőséget biztosít, mint az alapértelmezettek. Ezzel a paraméterrel is kísérletezhetsz (lásd a man oldalt a lehetséges értékekért), mivel a különböző függvények nagyban befolyásolják a minőséget a forrás anyagtól függően. Például ha úgy találod, hogy a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> túl kockás eredményt ad, megpróbálhatod a kísérleti NSSE összehasonlító függvény használatát a <option>*cmp=10</option> opcióval. </para> <para> Ennél a filmnél a keletkező AVI 138 perc hosszú lesz és közel 3 GB-os. És mivel azt mondtuk, hogy a fájl méret nem számít, ez egy tökéletesen megfelelő méret. De ha kisebbet szeretnél, próbálj ki egy alacsonyabb bitrátát. A bitráták növelése csökkenő mértékű javulást hoz, így pl. tisztán kivehető a különbség az 1800Kbit és a 2000Kbit között, szinte észrevehetetlen 2000Kbit felett. Nyugodtan kísérletezz, amíg csak kedved tartja. </para> <para> Mivel a forrás videót áteresztettük a zajeltávolító szűrőn, talán egy picit vissza akarsz tenni a lejátszás közben. Ez, az <option>spp</option> utófeldolgozó szűrővel drasztikusan javítja a felfogható minőséget és segít a segít a videó kockásodásának megszüntetésében. Az <application>MPlayer</application> <option>autoq</option> opciójával szabályozhatod az spp szűrő utófeldolgozásának mértékét a CPU-tól függően. Emellett valószínűleg gamma és/vagy szín korrekciót is szeretnél csinálni, hogy jobban illeszkedjen a monitorodhoz. Például: <screen>mplayer Harry_Potter_2.avi -vf spp,noise=9ah:5ah,eq2=1.2 -autoq 3</screen> </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-dvd-mpeg4-muxing"> <title>Keverés</title> <para> Most, hogy elkódoltad a videódat, valószínűleg szeretnéd elkeverni egy vagy több audió sávval együtt egy film konténerbe, mint pl. az AVI, Matroska vagy a NUT. A <application>MEncoder</application> jelenleg csak MPEG és AVI konténer formátumokba tud audió és videó kimenetet készíteni. Például: <screen>mencoder -oac copy -ovc copy -o <replaceable>kimenet_film.avi</replaceable> -audiofile <replaceable>bemenet_audio.mp2</replaceable> <replaceable>bemenet_video.avi</replaceable></screen> Ez a <replaceable>bemenet_video.avi</replaceable> videó fájlból és a <replaceable>bemenet_audio.mp2</replaceable> audió fájlból elkészíti a <replaceable>kimenet_film.avi</replaceable> fájlt. Ez a parancs működik MPEG-1 layer I, II és III (ismertebb nevén MP3) audióval, WAV és egy pár más audió formátummal. </para> <para> A MEncoderben kísérleti jelleggel van <systemitem class="library">libavformat</systemitem> támogatás, ami az FFmpeg projektből egy függvénykönyvtár, ami számos konténer keverését és demux-álását támogatja. Például: <screen>mencoder -oac copy -ovc copy -o <replaceable>kimenet_film.asf</replaceable> -audiofile <replaceable>bemenet_audio.mp2</replaceable> <replaceable>bemenet_video.avi</replaceable> -of lavf -lavfopts format=asf</screen> Ez ugyan azt csinálja, mint az előbbi példa, de a kimeneti konténer ASF lesz. Kérlek figyelj, hogy ez a támogatás még nagyon kísérleti (de minden nap egyre jobb lesz) és csak akkor működik, ha az <application>MPlayer</application>t a <systemitem class="library">libavformat</systemitem> támogatás bekapcsolásával fordítottad (ami azt jelenti, hogy az előre csomagolt binárisok a legtöbb esetben nem fognak működni). </para> <sect3 id="menc-feat-dvd-mpeg4-muxing-avi-limitations"> <title>Az AVI konténer korlátai</title> <para> Habár a legszélesebb körben támogatott konténer formátum az MPEG-1 után, az AVI-nak is van néhány nagy hátránya. Talán a legnyilvánvalóbb a túlterhelés. Az AVi fájl minden egyes chunk-ja 24 bájtot pazarol a fejlécekre és az index-re. Ez egy kicsit több mint 5 MB óránként vagy 1-2,5% plusz egy 700 MB-os filmnél. Ez nem tűnik soknak, de eldöntheti, hogy 700 kbit/sec-os videót tudsz csak használni vagy 714 kbit/sec-osat, ahol minden bit a minőségre megy. </para> <para> Ezen hatalmas hátrány mellett az AVI-nak a következő fő korlátai vannak: </para> <orderedlist> <listitem> <para> Csak fix-fps-ű tartalmat tud tárolni. Ez különleges korlátozás, ha az eredeti anyag, amit el akarsz kódolni, kevert tartalom, például NTSC videó és film anyag keveréke. Már vannak olyan hack-ek, amivel kevert framerátás tartalmat lehetne AVI-ba tenni, de ötszörös vagy még nagyobb mértékben növelik a (már amúgy is nagy) túlterhelést, így nem praktikusak. </para> </listitem> <listitem> <para> Az AVI fájlokban az audiónak vagy konstans-bitrátásnak (CBR) vagy konstans-képkocka méretűnek (pl. minden képkocka ugyan annyi számú mintát dekódol) kell lennie. Sajnos a leghatékonyabb codec, a Vorbis, egyik kívánalomnak sem felel meg. Ezért ha AVI-ban tárolod a filmjeidet, egy kevésbé hatékony codec-et kell használnod, mint pl. az MP3 vagy az AC3. </para> </listitem> </orderedlist> <para> A fentiek miatt a <application>MEncoder</application> jelenleg nem támogatja a változó-fps-es kimenetet vagy a Vorbis kódolást. Így ezeket nem korlátozásként fogod fel, ha a <application>MEncoder</application> az egyetlen eszköz, mellyel kódolsz. Azonban lehetséges a <application>MEncoder</application>t csak a videó kódolására használni és valamilyen egyéb eszközzel elkódolni az audiót majd összekeverni őket egy konténer formátumba. </para> </sect3> <sect3 id="menc-feat-dvd-mpeg4-muxing-matroska"> <title>Keverés a Matroska konténerbe</title> <para> A Matroska szabad, nyílt szabványú konténer formátum, melynek célja, hogy rengeteg továbbfejlesztett képességet biztosítson, amit a régebbi konténerek, mint pl. az AVI nem tud kezelni. például a Matroska támogatja a változó bitrátás audió tartalmat (VBR), változó framerátát (VFR), fejezeteket, fájl csatolásokat, hiba kereső kódot (EDC) és a modern A/V codec-eket, mint az "Advanced Audio Coding" (AAC), "Vorbis" vagy "MPEG-4 AVC" (H.264), szemben az AVI-val, amelyik egyiket sem. </para> <para> A Matroska fájlok készítéséhez szükséges eszközöket együtt <application>mkvtoolnix</application>-nek hívják és elérhetőek a legtöbb Unix platformon, akárcsak <application>Windows</application>on. Mivel a Matroska nyílt szabványú, találhatsz más eszközöket is, amik jobban megfelelnek neked, de mivel az mkvtoolnix a leggyakrabban használt, és maga a Matroska csapat támogatja, csak ennek a használatát mutatjuk be. </para> <para> Talán a legegyszerűbb módszer, hogy elindulj a Matroska-val, az <application>MMG</application> használata, az <application>mkvtoolnix</application>-szel szállított grafiksu frontend és kövesd a <ulink url="http://www.bunkus.org/videotools/mkvtoolnix/doc/mkvmerge-gui.html">mkvmerge GUI (mmg) leírást</ulink> </para> <para> A parancssor segítségével is összekverheted az audió és videó fájlokat: <screen>mkvmerge -o <replaceable>kimenet.mkv</replaceable> <replaceable>bemenet_video.avi</replaceable> <replaceable>bemenet_audio1.mp3</replaceable> <replaceable>bemenet_audio2.ac3</replaceable></screen> Ez a <replaceable>bemenet_video.avi</replaceable> fájlt és a két audió fájlt, a <replaceable>bemenet_audio1.mp3</replaceable>-at és a <replaceable>bemenet_audio2.ac3</replaceable>-at összefűzi a <replaceable>kimenet.mkv</replaceable> Matroska fájlba. A Matroska, mint ahogy azt már megemlítettem, ennél sokkal többre képes, mint pl. több audió sáv használatára (beleértve az audió/videó szinkronizáció finom-hangolását), fejezetek, feliratok, vágás, stb... Kérlek olvasd el ezen alkalmazások dokumentációit a részletekért. </para> </sect3> </sect2> </sect1> <sect1 id="menc-feat-x264"> <title>Kódolás az <systemitem class="library">x264</systemitem> codec-kel</title> <para> Az <systemitem class="library">x264</systemitem> egy szabad függvénykönyvtár a H.264/AVC videó folyamok kódolásához. Mielőtt elkezdenél kódolni, <link linkend="codec-x264-encode">be kell állítanod a <application>MEncoder</application>ben a támogatását</link>. </para> <sect2 id="menc-feat-x264-intro"> <title>Milyen opciókat kell használhom a legjobb eredményhez?</title> <para> Kérlek kezd az olvasást az <application>MPlayer</application> man oldalának <systemitem class="library">x264</systemitem> részével. Ez a rész a man oldal kiegészítésének lett szánva. </para> <orderedlist> <title>Három fő szempontot kell megfontolni, amikor kódolási opciókat választasz:</title> <listitem><para>A kódolási idő vs. minőség kérdés</para></listitem> <listitem><para>Képkocka típusra vonatkozó döntések</para></listitem> <listitem><para>Ráta és kvantálási tulajdonságokkal kapcsolatos döntések</para></listitem> </orderedlist> <para> Ez a leírás leginkább az első kérdéssel foglalkozik. A másik két típus gyakran a személyes beállítottságtól és egyéni igényektől függ. </para> <para> Mielőtt folytatnád, kérlek vedd figyelembe, hogy ez a leírás csak egy minőségi mércét használ: a globális PSNR-t. A PSNR rövid leírása megtalálható <ulink url="http://en.wikipedia.org/wiki/PSNR">a Wikipedia PSNR-ről szóló cikkében</ulink>. A globális PSNR az utolsó PSNR szám, amit kiír az <option>x264encopts</option>, ha megadod neki a <option>psnr</option> opciót. Bármikor, amikor egy kijelentést olvasol a PSNR-ről, él az a feltételezés, hogy azonos bitrátát használsz. </para> <para> Ezen leírás majdnem teljesen egészében feltételezi, hogy két lépéses kódolást használsz. Az opciók összehasonlításánál két fő érv szól a kétlépéses kódolás mellett. Az egyik, hogy a két lépés alkalmazása kb. 1dB PSNR-t jelent pluszba, ami nagyon nagy különbség. A másik, hogy az opciók tesztelésénél a direkt minőség-összehasonlítás az egy lépéses kódolásokkal bizonytalan, mert a bitráta gyakran jelentősen változik a kódolások között. Nem minden esetben könnyű megmondani, hogy a minőség változás a megváltozott opciók miatt következett-e be vagy az elért bitráta különbségből adódik. </para> <para> Azon opciók, amik segítségével a sebesség kárára javíthatod a minőséget, a <option>subq</option> és a <option>frameref</option> a legfontosabbak általában. Ha érdekel akár a sebesség, akár a minőség tuningolása, akkor ezt a két opciót kell először megvizsgálnod. </para> <para> Sebesség szempontjából a <option>frameref</option> és a <option>subq</option> opciók elég erőteljes kölcsönhatásban vannak. A tapasztalatok szerint egy referencia kockával a <option>subq=5</option> kb. 35%-kal több időt kíván, mint a <option>subq=1</option>. 6 referencia kockával az igény 60% fölé megy. A <option>subq</option> hatása a PSNR-re elég egyenletes, a referencia kockák számától függetlenül. Általában a <option>subq=5</option> 0.2-0.5 dB hasznot hoz a globális PSNR szempontjából a <option>subq=1</option>-hez képest. Ez már látható különbség. </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-x264-encoding-options"> <title>Az x264 kódolási opciói</title> <itemizedlist> <listitem><para> <emphasis role="bold">frameref</emphasis>: A <option>frameref</option> alapértéke 1, de ez nem jelenti azt, hogy jó dolog 1-re állítani. Pusztán a <option>frameref</option> növelése 2-re kb. 0.15dB PSNR nyereséget jelent 5-10%-os sebességcsökkenéssel; ez így még jó üzletnek tűnik. A <option>frameref=3</option> 0.25dB PSNR-t hoz a <option>frameref=1</option>-hez képest, ami látható különbség. A <option>frameref=3</option> kb. 15%-kal lassabb a <option>frameref=1</option>-nél. Ezután sajnos gyorsan jön a csökkenés. A <option>frameref=6</option> valószínűleg csak 0.05-0.1 dB pluszt jelent a <option>frameref=3</option>-hoz képest, további 15% sebességveszteség mellett. <option>frameref=6</option> felett a minőségjavulás általában nagyon kicsi (bár vedd figyelembe az egész rész olvasása közben, hogy ez nagymértékben változhat a forrásodtól függően). Egy átlagos esetben a <option>frameref=12</option> a globális PSNR-t csekély 0.02dB-vel javítja a <option>frameref=6</option>-hoz képest, 15%-20% sebességveszteség árán. Az ilyen magas <option>frameref</option> értékeknél az egyedüli igazán jó dolog, amit mondhatunk, hogy a további növelés majdnem biztosan soha sem <emphasis role="bold">árt</emphasis> a PSNR-nek, de a minőségi javulás szinte alig mérhető és nem is észrevehető. </para> <note><title>Megjegyzés:</title> <para> A <option>frameref</option> növelése szükségtelenül magas értékekre <emphasis role="bold">ronthatja</emphasis> és <emphasis role="bold">általában rontja is</emphasis> a kódolási hatékonyságot, ha kikapcsolod a CABAC-ot. Bekapcsolt CABAC-kal (alapértelmezett), a <option>frameref</option> "túl magas" értékre történő beállítása jelenleg nagyon távolinak tűnik ahhoz, hogy aggódjunk miatta és a jövőben az optimalizációk lehet, hogy meg is szüntetik ennek lehetőségét. </para> </note> <para> Ha számít a sebesség, akkor megfontolandó, hogy alacsony <option>subq</option> és <option>frameref</option> értékeket használj az első lépésben és majd a második lépésben emeld. Általában ez jelentéktelen negatív hatással van a végső minőségre: valószínűleg jóval kevesebb, mint 0.1dB PSNR-t veszítesz, ami túl kicsi különbség ahhoz, hogy észrevedd. Bár a <option>frameref</option> különböző értékei alkalmanként befolyásolhatják a frametype döntéseket. Ezek legtöbbször ritka, szélsőséges esetek, de ha teljesen biztos akarsz lenni, gondolkozz el rajta, hogy van-e a videódban teljes képernyős ismétlődő, csillogó minta vagy nagyon nagy ideiglenes elzáródás, ami kikényszeríthet egy I-kockát. Az első lépés <option>frameref</option>-jét úgy állítsd be, hogy elég nagy legyen ahhoz, hogy tartalmazza a villódzási ciklust (vagy az elzárást). Például ha a jelenet oda-vissza ugrál két kép között három keret idejéig, állítsd be az első lépés <option>frameref</option>-jét 3-ra vagy magasabbra. Ez a dolog eléggé ritka az élő akciót tartalmazó videóanyagokban, de néha előjön videójátékok képének mentésekor. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">me</emphasis>: Ez az opció a mozgásbecsléshez használt keresés módszerét választja ki. Ezen opció megváltoztatása természetesen magával hozza a minőség-vs-sebesség arány változását. A <option>me=1</option> csak kis mértékben gyorsabb, mint az alapértelmezett keresés, kevesebb, mint 0.1dB globális PSNR árán. Az alapértelmezett beállítás (<option>me=2</option>) egy ésszerű kompromisszum a sebesség és a minőség között. A <option>me=3</option> kicsivel kevesebb, mint 0.1dB globális PSNR-t jelent, amiért változó árat kell fizetni a sebességben a <option>frameref</option>-től függően. Ha a <option>frameref</option> értéke nagy (pl. 12 vagy hasonló), a <option>me=3</option> kb. 40%-kal lassabb, mint az alapértelmezett <option> me=2</option>. <option>frameref=3</option>-mal a sebességbeli veszteség visszaesik 25%-30%-ra. </para> <para> A <option>me=4</option> egy nagyon alapos keresést használ, ami túl lassú a gyakorlati alkalmazáshoz. </para> </listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">4x4mv</emphasis>: Ez az opció engedélyezi a 8x4-es, 4x8-as és 4x4-es alpartíciók használatát a megjósolt makroblokkokban. A bekapcsolása viszonylag egyenletes 10%-15%-os sebességveszteséget jelent. Ez az opció eléggé hasztalan a kevés mozgást tartalmazó videókban, bár néhány gyors mozgású forrás, tipikusan a sok apró mozgó objektumot tartalmazó, várhatóan kb. 0.1dB-t javul. </para> </listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">bframes</emphasis>: A B-kockák haszna megkérdőjelezhető a legtöbb, eddig használt codec esetében. A H.264-nél ez megváltozott: új technikák és blokk típusok lehetnek a B-kockákban. Általában még a naív B-kocka választó algoritmus is jelentős PSNR hasznot hozhat. Azt is érdemes megjegyezni, hogy a B-kockák használata általában egy kicsit gyorsít a második lépésen és talán az egy lépéses kódolást is gyorsítja kicsit, ha az adaptív B-kocka döntés ki van kapcsolva. </para> <para> Az adaptív B-kocka döntés kikapcsolásával (<option>x264encopts</option> <option>nob_adapt</option> opciója) ezen beállítás optimális értéke általában nem több, mint <option>bframes=1</option>, különben a gyors mozgású részek romolhatnak. Bekapcsolt adaptív B-kocka döntéssel (alapértelmezett tulajdonság) nyugodtan használhatsz magasabb értéket; a kódoló csökkenti a B-kockák használatát azokban a részekben, ahol amiatt sérülne a tömörítés. A kódoló ritkán választ 3 vagy 4 B-kockánál többet; ezen opció magasabb értékre állítása nagyon kicsi különbséget eredményez. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">b_adapt</emphasis>: Megjegyzés: Ez alapértelmezetten be van kapcsolva. </para> <para> Ezzel az opcióval a kódoló egy egyszerű heurisztikát fog használni a B-kockák számának csökkentésére az olyan jelenetekben, amelyek nem profitálnak belőlük. Használhatod a <option>b_bias</option>-t a kódoló B-kocka-használatának nyomonkövetésére. Az adaptív B-kockák sebességbeli hátránya jelenleg elég szerény, de ilyen a potenciális minőségbeli javulás is. De általában nem árt. Jegyezd meg, hogy ez csak az első lépésben érinti a sebességet és a képkocka típus döntéseket. A <option>b_adapt</option>-nak és a <option>b_bias</option>-nak nincs hatása a következő lépésekre. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">b_pyramid</emphasis>: Jó ha engedélyezed ezt az opciót, ha >=2 B-kockát használsz; ahogy a man oldal is írja, egy kicsi minőségi javulást kapsz sebességcsökkenés nélkül. Jegyezd meg, hogy ezen videók nem olvashatóak a 2005. március 5-nél korábbi libavcodec-alapú dekódolókkal. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">weight_b</emphasis>: Általános esetekben ez az opció nem hoz sokat a konyhára. Bár az át- és az elsötétülő jeleneteknél, a súlyozott jóslás jelentős bitráta spórolást hoz. Az MPEG-4 ASP-ben az elsötétülés általában drága I-kockák sorozatával kerül legjobban elkódolásra; a B-kockákban használt súlyozott jóslással lehetséges ezek legalább részben a sokkal ésszerűbben-méretezett B-kockákkal történő lecserélése. A kódolási időben jelentkező plusz ráfordítás minimális, mivel nem kell külön döntéseket hozni. Ellentétben azzal, amire pár ember gondol, a dekódoló CPU igényét nem érinti jelentősen a súlyozott jóslás. </para> <para> Sajnos a jelenlegi adaptív B-kocka döntési algoritmusnak van egy olayn érdekes tulajdonsága, hogy kerüli a B-kockákat az elsötétedéseknél. Amíg ez nem változik meg, jó ötlet lehet a <option>nob_adapt</option> opció hozzáadása az x264encopts-hoz, ha arra számítasz, hogy sötétedések jelentősen befolyásolják a videódat. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">deblockalpha, deblockbeta</emphasis>: Ez a rész egy kicsit vitatható lesz. </para> <para> A H.264 egy egyszerű deblocking eljárást definiál az I-blokkokra, ami előre beállított erősséget és áteresztést használ a szóbanforgó blokk QP-je alapján. Alapértelmezettként a nagy QP blokkok erős szűrön mennek át, az alacsony QP blokkok nem kerülnek deblock-olásra semennyire sem. Az alapértelmezett értékek szerint előre beállított erősség jól megválasztott és jó eséllyel PSNR-optimális bármilyen videóhoz, amit csak próbálsz elkódolni. A <option>deblockalpha</option> és a <option>deblockbeta</option> paraméterekkel megadhatod az előre beállított deblocking áteresztés eltolását. </para> <para> Sokan úgy gondolják, hogy jó ötlet nagy mértékben csökkenteni a deblocking szűrő erősségét (mondjuk -3-ra). Ez valójában szinte soha sem jó ötlet és a legtöbb esetben azok az emberek, akik ezt csinálják, nem is értik igazán, hogy hogyan működik a deblocking alapból. </para> <para> Az első és legfontosabb dolog azt tudni a beépített deblocking szűrőről, hogy az alapértelmezett áteresztés majdnem mindig PSNR-optimális. Ritkább esetben nem optimális, az ideális eltolás plusz vagy mínusz 1. A deblocking paramétereinek nagy mértékben történő megváltoztatása majdnem garantáltan rontja a PSNR-t. A szűrő erősítése elmaszatol néhány részletet; a szűrő gyengítése a kockásodás láthatóságát növeli. </para> <para> Tipikusan rossz ötlet a deblocking áteresztés csökkentése, ha a forrásod térbeli komplexitása alacsony (pl. nem túl részletes vagy zajos). A beépített szűrő remek munkát végez a felbukkanó mellékhatások elrejtése érdekében. Ha a forrásban térbeli komplexitása nagy, a mellékhatások még kevésbé láthatóak. Ez azért van, mert a gyűrűs haladás részletnek vagy zajnak látszik. Az emberi szem könnyen meglátja, ha egy részlet elmozdul, de nem olyan könnyű észrevenni, ha a zaj rosszul van reprezentálva. Ha szubjektív minőséghez ér, a zaj és a részletesség valamennyire felcserélhető. A deblocking szűrő erősségének csökkentésével a legvalószínűbb, hogy növeled a hibákat a gyűrűs mellékhatások hozzáadásával, de a szem nem veszi észre, mert összekeveri a mellékhatásokat és a részleteket. </para> <para> Ez <emphasis role="bold">még</emphasis> nem igazolja a deblocking szűrő erősségének csökkentését. Általában jobb zajminőséget érhetsz el az utófeldolgozással. Ha a H.264 kódolásod túl foltos vagy maszatos, próbáld meg lejátszani a <option>-vf noise</option> kapcsolóval. A <option>-vf noise=8a:4a</option>-nak a gyenge mellékhatásokat el kell tüntetnie. Majdnem biztos, hogy jobb eredményt kapsz, mint a deblocking szűrővel való pepecseléssel. </para></listitem> </itemizedlist> </sect2> </sect1> <sect1 id="menc-feat-xvid"> <title>Kódolás az <systemitem class="library">XviD</systemitem> codec-kal</title> <para> Az <systemitem class="library">XviD</systemitem> egy szabad függvénykönyvtár MPEG-4 ASP videó stream-ek elkódolásához. A kódolás megkezdése előtt <link linkend="xvid">be kell állítanod a <application>MEncoder</application>ben a támogatását</link>. </para> <para> Ez a leírás főként hasonló információkat szeretne nyújtani, mint az x264 kódolási leírás. Ezért, kérlek kezdd azzal, hogy elolvasod azon leírásnak az <link linkend="menc-feat-x264-intro">első részét</link>. </para> <sect2 id="menc-feat-xvid-intro"> <title>Milyen opciókat kell használnom, ha a legjobb eredményt akarom?</title> <para> Kezdésként nézd át az <application>MPlayer</application> man oldalának <systemitem class="library">XviD</systemitem> részét! Ez a rész csak a man oldal kiegészítéseként használható. </para> <para> Az XviD alapértelmezett beállításai egyensúlyt teremtenek a sebesség és a minőség között, így nyugodtan használhatod azokat, ha a következő rész túl zavarosnak tűnik. </para> </sect2> <sect2 id="menc-feat-xvid-encoding-options"> <title>Az <systemitem class="library">XviD</systemitem> kódolási opciói</title> <itemizedlist> <listitem><para> <emphasis role="bold">vhq</emphasis> Ez a beállítás a makroblokk döntési algoritmust érinti, minél nagyobb a beállítás, annál okosabb a döntés. Az alapértelmezett érték bátran használható minden kódoláshoz, míg a nagyobb értékek segítik a PSNR-t de jelentősen lassabbak. Kérlek vedd figyelembe, hogy a jobb PSNR nem feltétlenül jelenti azt, hogy a kép jobban fog kinézni, de közelebb lesz az eredetihez. A kikapcsolása észrevehetően felgyorsítja a kódolást; ha a sebesség kritikus számodra, megéri a cserét. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">bvhq</emphasis> Ez ugyan azt csinálja, mint a vhq, de a B-kockákon. Elhanyagolható a hatása a sebességre és kismértékben javít a minőségen (+0.1dB PSNR körül). </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">max_bframes</emphasis> Az egymás után engedélyezett több B-kocka általában javítja a tömöríthetőséget, de több blokkosodási mellékhatást okoz. Az alapértelmezett beállítás jó kompromisszum a tömöríthetőség és a minőség között, de növelheted 3-ig ha ki vagy éhezve a bitrátára. Csökkentheted 1-re vagy 0-ra ha a tökéletes minőséget céloztad meg, de ekkor biztosan tudnod kell, hogy a forrásod bitrátája elég nagy ahhoz, hogy a kódolónak nem kell növelni a kvantálást, hogy elére ezt. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">bf_threshold</emphasis> Ez a kódoló B-kocka érzékenységét szabályozza, a nagyobb érték hatására több B-kockát használ (és fordítva). Ez a beállítás a <option>max_bframes</option>-szel együtt használható; ha bitráta éhségben szenvedsz, növelned kell mind a <option>max_bframes</option>, mind a <option>bf_threshold</option> értékét, míg ha növeled a <option>max_bframes</option>-t és csökkented a <option>bf_threshold</option>-ot, akkor a kódoló több B-kockát fog használni, de csak azokon a helyeken, ahol <emphasis role="bold">tényleg</emphasis> szükséges. A <option>max_bframes</option> alacsony értéke és a <option>bf_threshold</option> magas értéke nem túl bölcs döntés, mert ez arra kényszeríti a kódolót, hogy olyan helyekre is tegyen B-kockát, ahol nincs rájuk szükség, így csökkenti a vizuális minőséget. De ha kompatibilis akarsz maradni az egyedi lejátszókkal, amik csak a régi DivX profilokat támogatják (amik csak legfeljebb 1 B-kockát támogatnak sorban), ez az egyetlen lehetőséged a tömöríthetőség növelésére a B-kockák használatával. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">trellis</emphasis> Optimalizálja a kvantálási eljárást, hogy optimális arányt találjon a PSNR és a bitráta között, ami jelentős bitmegtakarítást engedélyez. Cserébe ezek a bitek a videóban máshol kerülnek felhasználásra, növelve az össz minőséget. Mindig ajánlott bekapcsolva hagyni, mert jelentősen befolyásolja a minőséget. Még ha neked a sebesség számít, akkor is ne kapcsold ki, amíg nem kapcsoltad ki a <option>vhq</option>-t és a többi CPU-éhes opciót nem állítottad a minimumra. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">cartoon</emphasis> A rajzfilm tartalom jobb kódolására lett kitalálva és nincs hatása a sebességre, mivel csak a döntési heurisztikát tuningolja az ilyen típusú tartalomnál. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">me_quality</emphasis> Ez a beállítás a mozgás előrejelzés pontosságát vezérli. Minél nagyobb a <option>me_quality</option> érték, annál pontosabb lesz az eredeti mozgás előrejelzése és minél pontosabb ez, annál jobban közelíti majd az eredmény az eredeti mozgást. </para> <para> Az alapértelmezett érték jó a legtöbb esetben; így nem javasolt a változtatása, csak ha tényleg a sebesség számít, mivel minden a mozgás becslésével megmentett bit másra lesz felhasználva, növelve az össz minőséget. Ezért ne menj 5 alá és ezt is csak végszükség esetén állítsd be. </para></listitem> <listitem><para> <emphasis role="bold">chroma_me</emphasis> Javítja a mozgás előrejelzést úgy, hogy a számításba beleveszi a chroma (szín) információkat is, míg a <option>me_quality</option> csak a luma-t (grayscale) használja. Ez 5-10%-kal lassítja a kódolást, de eléggé javítja a vizuális minőséget a blokkosodási effektusok csökkentésével. Ha a sebesség érdekel, kapcsold ki ezt az opciót, mielőtt elkezdenél töprengeni a <option>me_quality</option> csökkentésén. </para></listitem> </itemizedlist> </sect2> </sect1> <sect1 id="menc-feat-telecine"> <title>Mit kezdjünk a telecine-nel és az átlapolással NTSC DVD-ken</title> <sect2 id="menc-feat-telecine-intro"> <title>Bevezetés</title> <formalpara> <title>Mi az a telecine?</title> <para> Gondolom azért kerested meg ezt a részt, mert nem sok mindent értesz abból, ami ebben a dokumentumban le van írva: <ulink url="http://www.divx.com/support/guides/guide.php?gid=10">http://www.divx.com/support/guides/guide.php?gid=10</ulink> Ez az URL egy érthető és meglehetősen átfogó leírás arról, hogy mi is az a telecine. </para></formalpara> <formalpara> <title>Megjegyzés a számokhoz.</title> <para> Sok dokumentáció, beleértve a fent belinkeltet is, az NTSC videó mező per másodperc értékét 59.94-ként határozza meg, és a megfelelő képkocka per másodperc értéket 29.97-nek (telecine-s és átlapolt) és 23.976-nak írja (progresszív). Az egyszerűség kedvéért sok dokumentáció még ezeket a számokat is lekerekíti 60-ra, 30-ra és 24-re. </para></formalpara> <para> Pontosan fogalmazva az összes szám csak közelítés. A fekete-fehér NTSC videó pontosan 60 mező per másodperces volt, de később 60000/1001-et választottak, hogy a szín adatokat hozzáigazítsák, de kompatibilisek maradjanak a kortárs fekete-fehér televíziókkal. A digitális NTSC videó (mint ami a DVD-n van) is 60000/1001 mező per másodperces. Ebből származik, hogy az átlapolt és telecine-lt videó 30000/1001 képkocka per másodperces; a progresszív videó 24000/1001 képkocka per másodperces. </para> <para> A <application>MEncoder</application> dokumentációjának régebbi verziói és számos archivált levelezési listára küldött levél az 59.94-re, 29.97-re és a 23.976-ra hivatkozik. Az összes <application>MEncoder</application> dokumentáció frissítve lett a tört számokra és neked is ajánlatos ezeket használni. </para> <para> <option>-ofps 23.976</option> helytelen. <option>-ofps 24000/1001</option> használandó helyette. </para> <formalpara> <title>Hogyan használják a telecine-t.</title> <para> Az összes videónak, amit NTSC televízión szándékoznak megjeleníteni, 60000/1001 mező per másodperc sebességűnek kell lennie. A TV-nek készített filmeket és show-kat gyakran direkt 60000/1001 mező per másodperces sebességgel fényképezik, de a mozifilmek nagy része 24 vagy 24000/1001 képkocka per másodperccel készül. Amikor a mozis film DVD-jét készítik, a videót egy telecine-nek nevezett eljárás keretében televíziós formátumra konvertálják. </para></formalpara> <para> Egy DVD-n a videót tulajdonképpen soha sem 60000/1001 mező per másodperccel tárolják. Abban a videóban, ami eredetileg 60000/1001-es volt, egy pár mező alkot egy képkockát, 30000/1001 képkocka per másodperces sebességet eredményezve. A hardveres DVD lejátszók ezután beolvasnak egy, a videó folyamban benne lévő jelzőt, hogy megállapítsák, hogy a páros vagy páratlan sorszámú sorok alkotják-e az első mezőt. </para> <para> Általában a 24000/1001 képkocka per másodperces tartalom változatlan marad, ha DVD-re kódolják és a DVD lejátszónak kell telecine-t végezni menet közben. De néha a videót a DVD-re mentés <emphasis>előtt</emphasis> telecine-lik, akkor is, ha eredetileg 24000/1001 képkocka per másodperces volt, így 60000/1001 mező per másodperces lesz, és a lemezen 30000/1001 képkocka per másodpercesként tárolódik. </para> <para> Ha megnézed az egyes képkockákat az 60000/1001 mező per másodperces videóban, telecine-lt vagy sem, az átlapolás tisztán látható bármilyen mozgásnál, mert az egyik mező (mondjuk a páros sorszámú sorok) időben 1/(60000/1001) másodperccel későbbi történést reprezentál, mint a másik. Átlapolt videó számítógépen történő lejátszáskor rondán néz ki, mert egyrészt a monitornak nagyobb a felbontása, másrészt mert a videót kockáról kockára mutatja meg, mezőről mezőre történő lejátszás helyett. </para> <itemizedlist> <title>Megjegyzések:</title> <listitem><para> Ez a rész csak NTSC DVD-re vonatkozik, nem a PAL-ra. </para></listitem> <listitem><para> A <application>MEncoder</application> példa sorok a dokumentumban <emphasis role="bold">nem</emphasis> hétköznapi felhasználásra lettek írva. Csak a legalapvetőbb dolgokat mutatják, ami a megfelelő kategóriába tartozó videók kódolásához szükséges. A jó DVD rip-ek készítése vagy a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> finomhangolása a maximális minőség eléréséhez nem tartozik ezen dokumentum célkitűzései közé. </para></listitem> <listitem><para> Sok megjegyzés vonatkozik erre a leírásra, melyek így vannak jelölve: <link linkend="menc-feat-telecine-footnotes">[1]</link> </para></listitem> </itemizedlist> </sect2> <sect2 id="menc-feat-telecine-ident"> <title>Hogyan állapítható meg egy videó típusa</title> <sect3 id="menc-feat-telecine-ident-progressive"> <title>Progresszív</title> <para> A progresszív videót eredetileg 24000/1001 fps-sel rögzítették és változtatás nélkül tárolják a DVD-n. </para> <para> Ha egy progressive DVD-t az <application>MPlayer</application>rel játszasz le, az <application>MPlayer</application> a következő sort fogja kiírni, amint a film lejátszása megkezdődik: <screen> demux_mpg: 24000/1001 fps progressive NTSC content detected, switching framerate.</screen> magyarul: <screen> demux_mpg: 24000/1001 fps progresszív NTSC formátumot találtam, frameráta váltás.</screen> Ettől a ponttól kezdve a demux_mpg soha sem mondhatja azt, hogy "30000/1001 fps NTSC formátumot" talált. </para> <para> Ha progresszív videót nézel, soha nem láthatod meg az átlapolást. De vigyázz, néha pár telecine-s bit belekeveredik oda, ahol nem számítasz rá. Én DVD-n lévő TV műsoroknál láttam egy másodpercnyi telecine-t minden jelenet váltáskor vagy véletlen helyeken történő belenézéskor. Egyszer láttam olyan DVD-t is, aminek az első fele progresszív volt, a második fele pedig telecine-s. Ha <emphasis>tényleg</emphasis> biztosra akarsz menni, átvizsgálhatod az egész filmet: <screen>mplayer dvd://1 -nosound -vo null -benchmark</screen> A <option>-benchmark</option> kapcsoló határása az <application>MPlayer</application> olyan gyorsan játsza le a filmet, amennyire csak lehetséges; a hardveredtől függően sokáig is eltarthat. Minden esetben, ha a demux_mpg frameráta váltást észlel, a fenti sor azonnal megmutatja neked a váltás idejét. </para> <para> Néha a progresszív videóra "soft-telecine"-ként hivatkoznak, mert a DVD lejátszónak kell ezt telecine-elnie. </para> </sect3> <sect3 id="menc-feat-telecine-ident-telecined"> <title>Telecine-lt</title> <para> A telecine-lt videót eredetileg 24000/1001 fps-sel vették fel, de telecine-lve lett a DVD-re írás <emphasis>előtt</emphasis>. </para> <para> Az <application>MPlayer</application> nem ír semmilyen frameráta változást, ha telecine-lt videót játszik le. </para> <para> Egy telecine-lt videó nézésekor átlapolási hibákat láthatsz, amik miatt "villoghat" a kép: ismétlődően megjelennek majd eltűnnek. Ezt jobban megfigyelheted így: <orderedlist> <listitem> <screen>mplayer dvd://1</screen> </listitem> <listitem><para> Menj egy mozgást ábrázoló részhez. </para></listitem> <listitem><para> Használd a <keycap>.</keycap> gombot az egy képkockával történő előreléptetéshez. </para></listitem> <listitem><para> Nézd meg az átlapoltnak látszó és a progresszívnak látszó képkockák mintáját. Ha a minta, amit látsz PPPII, PPPII, PPPII,... akkor a videó telecine-lt. Ha valami más mintát látsz, akkor a videót lehet, hogy egy másik, nem szabványos módszerrel telecine-lték; a <application>MEncoder</application> nem tudja veszteségmentesen átkonvertálni a nem-sabványos telecine-t progresszívba. Ha egyáltalán nem látsz semmilyen mintát, akkor valószínűleg átlapolt. </para></listitem> </orderedlist> </para> <para> Néha a DVD-ken lévő telecine-lt videót "hard-telecine"-nak is hívják. Mivel a hard-telecine már 60000/1001 mező per másodperces, a DVD lejátszó mindenféle manipulálás nélkül játsza le a videót. </para> </sect3> <sect3 id="menc-feat-telecine-ident-interlaced"> <title>Átlapolt</title> <para> Az átlapolt videót eredetileg 60000/1001 mező per másodperc sebességgel filmezték és 30000/1001 képkocka per másodperccel került fel a DVD-re. Az átlapolási effektus (gyakran "combing"-nak hívják) a mező párok képkockává történő egyesítésének eredménye. Minden mezőnek 1/(60000/1001) másodpercnyire kellene lennie egymástól, megjelenítésnél a különbség szemmel látható. </para> <para> Akár csak a telecine-s videóknál, az <application>MPlayer</application>nek a nem kell semmiféle frameráta változásról értesítenie átlapolt videók lejátszásakor. </para> <para> Ha egy átlapolt videót közelebbről megnézel képkocka-léptetéssel a <keycap>.</keycap> gombot nyomogatva, megláthatod, hogy minden egyes képkocka átlapolt. </para> </sect3> <sect3 id="menc-feat-telecine-ident-mixedpt"> <title>Kevert progresszív és telecine</title> <para> Az összes "kevert progresszív és telecine" videót eredetileg 24000/1001 képkocka per másodperccel rögzítették, de egyes részei utólag telecine-lve lettek. </para> <para> Ha az <application>MPlayer</application> ilyen videót játszik le, (sokszor ismétlődően) oda-vissza vált "30000/1001 fps NTSC" és "24000/1001 fps progresszív NTSC" között. Figyeld az <application>MPlayer</application> kimenetének alját, ott megláthatod az üzeneteket. </para> <para> Nézd meg a "30000/1001 fps NTSC" részeket, és meggyőződhetsz róla, hogy telecine-ltek, nem csak átlapoltak. </para> </sect3> <sect3 id="menc-feat-telecine-ident-mixedpi"> <title>Kevert progresszív és átlapolt</title> <para> "Kevert progresszív és átlapolt" tartalomnál a progresszív és az átlapolt videót összeillesztették. </para> <para> Ez a kategória ugyan úgy viselkedik, mint a "kevert progresszív és telecine", egészen addig, amíg meg nem vizsgálod a 30000/1001 fps-es részeket és észre nem veszed, hogy nincs bennük telecine minta. </para> </sect3> </sect2> <sect2 id="menc-feat-telecine-encode"> <title>Hogyan lehet elkódolni ezen kategóriákat</title> <para> Ahogy említettem az elején, például a <application>MEncoder</application> alábbi parancssorai <emphasis role="bold">nem</emphasis> igazán használhatóak; csak demonstrálják a minimum paramétereket az egyes kategóriák megfelelő kódolásához. </para> <sect3 id="menc-feat-telecine-encode-progressive"> <title>Progresszív</title> <para> A progresszív videóhoz nem kell semmilyen különleges szűrés. Az egyetlen paraméterm, amit biztosan használnod kell, az a <option>-ofps 24000/1001</option>. Egyébként a <application>MEncoder</application> 30000/1001 fps-sel és duplikált képkockákkal próbál kódolni. </para> <para> <screen>mencoder dvd://1 -nosound -ovc lavc -ofps 24000/1001</screen> </para> <para> Gyakran az az eset áll fenn, hogy a videó progresszívnek tűnik, de valójában nagyon rövid telecine-s részek vannak belekeverve. Ha nem vagy biztos a dolgodban, a legbiztonságosabb, ha <link linkend="menc-feat-telecine-encode-mixedpt">kevert progresszív és telecine-lt</link> videóként kezeled. A teljesítményvesztés kicsi <link linkend="menc-feat-telecine-footnotes">[3]</link>. </para> </sect3> <sect3 id="menc-feat-telecine-encode-telecined"> <title>Telecine-lt</title> <para> A telecine visszafordítható, hogy megkapd az eredeti 24000/1001-es tartalmat, egy inverz-telecine-nek nevezett eljárással. Az <application>MPlayer</application> számos szűrővel rendelkezik ennek az elvégzéséhez; a legjobb szűrő a <option>pullup</option> le van írva a <link linkend="menc-feat-telecine-encode-mixedpt">kevert progresszív és telecine</link> részben. </para> </sect3> <sect3 id="menc-feat-telecine-encode-interlaced"> <title>Átlapolt</title> <para> A legtöbb gyakorlati esetben nem lehetséges a teljes progresszív videó visszanyerése az átlapolt tartalomból. Az egyetlen út ehhez a függőleges felbontás felének elvesztése nélkül a frameráta megduplázása és "megtippelni", hogy mi kellene minden egyes mező megfelelő sorainak felépítéséhez (ennek vannak hátrányai - lásd a 3. módszert). </para> <orderedlist> <listitem><para> Kódold el a videót átlapolt formában. Normális esetben az átlapolás eléggé odavág a kódoló tömörítési képességeinek, de a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem>nek van két paramétere speciálisan az átlapolt videó tárolásának egy kicsit jobb kezeléséhez: <option> ildct</option> és <option>ilme</option>. Az <option>mbd=2</option> használata is javasolt <link linkend="menc-feat-telecine-footnotes">[2] </link>, mert ez a makroblokkokat nem-átlapoltként fogja elkódolni azokon a helyeken, ahol nincs mozgás. Ügyelj rá, hogy itt a <option>-ofps</option> NEM kell. <screen>mencoder dvd://1 -nosound -ovc lavc -lavcopts ildct:ilme:mbd=2</screen> </para></listitem> <listitem><para> Használj deinterlacing szűrőt a kódolás előtt. Számos közül választhatsz, mindegyiknek megvan a maga előnye és hátránya. Lásd az <option>mplayer -pphelp</option> kimenetét, hogy megtudd, mit használhatsz (grep-pelj a "deint"-re), és keress az <ulink url="http://www.mplayerhq.hu/homepage/design6/info.html#mailing_lists"> MPlayer levelezési listáin</ulink> a sok beszélgetés között, ami a különböző szűrőkről szól. A frameráta itt sem változik, így nem kell <option>-ofps</option>. A deinterlacing-et a vágás után <link linkend="menc-feat-telecine-footnotes">[1]</link> és a méretezés előtt kell elvégezni. <screen>mencoder dvd://1 -nosound -vf pp=lb -ovc lavc</screen> </para></listitem> <listitem><para> Sajnos ez a kapcsoló hibás a <application>MEncoder</application>ben; talán a <application>MEncoder G2</application>-vel működni fog, de itt most még nem. Belefuthatsz fagyásokba. Egyébként a <option> -vf tfields</option> célja az lenne, hogy teljes képkockát készít mindegyik mezőből, ami miatt a frameráta 60000/1001 lesz. Ennek a megközelítésnek az az előnye, hogy soha nincs adatvesztés; habár mivel minden egyes kocka csak egy mezőből keletkezik, a hiányzó sorokat valahogy interpolálni kell. Igazából nincs jó módszer a hiányzó adat összegyűjtésére és így az eredmény kicsit úgy fog kinézni, mint amikor valamilyen deinterlacing szűrőt használsz. A hiányzó sorok generálása egyéb dolgokat idéz elő, egyszerűen mivel az adat mennyisége megduplázódik. Így, nagyobb kódolási bitráták szükségesek a minőség megtartásához, és nagyobb CPU teljesítmény mind a kódoláshoz, mind a dekódoláshoz. A tfield-eknek számos különböző opciójuk van az egyes képkockákban hiányzó sorok előállításához. Ha ezt a módszert használod, akkor nézd meg a manual-t és válassz, hogy melyik opcióval néz ki legjobban az anyagod. Figyelj rá, hogy ha <option>tfield</option>-eket használsz, mind a <option>-fps</option>-nek, mind a <option>-ofps</option>-nek az eredeti forrásod framerátájának kétszeresét <emphasis role="bold">kell megadnod</emphasis>. <screen>mencoder dvd://1 -nosound -vf tfields=2 -ovc lavc -fps 60000/1001 -ofps 60000/1001</screen> </para></listitem> <listitem><para> Ha drasztikus downscaling-et tervezel, kiszedhetsz és elkódolhatsz egy mezőt is a kettő helyett. Természetesen így elveszíted a függőleges felbontás felét, de ha downscaling-et tervezel legfeljebb az eredeti 1/2-ével, a veszteség nem számottevő. Az eredmény egy progresszív 30000/1001 képkocka per másodperces fájl lesz. Az helyes eljárás a <option>-vf field</option> használata, majd vágás <link linkend="menc-feat-telecine-footnotes">[1]</link> és megfelelő méretezés. Emlékezz, hogy be kell állítanod a méretarányt a felezett függőleges felbontásnak megfelelően. <screen>mencoder dvd://1 -nosound -vf field=0 -ovc lavc</screen> </para></listitem> </orderedlist> </sect3> <sect3 id="menc-feat-telecine-encode-mixedpt"> <title>Kevert progresszív és telecine</title> <para> Ahhoz, hogy egy kevert, progresszív és telecine-s videót teljesen progresszív videóvá konvertálj, a telecine-lt részeket inverz-telecine-elni kell. Ez háromféle képpen végezhető el, mint ahogy az lejjebb látható. Figyelj rá, hogy <emphasis role="bold">mindig</emphasis> az inverse-telecine legyen meg bármilyen átméretezés előtt; hacsak nem vagy teljesen biztos a dolgodban, és az inverse-telecine legyen a vágás előtt is <link linkend="menc-feat-telecine-footnotes">[1]</link>. A <option>-ofps 24000/1001</option> kell ide, mert a kimeneti videó 24000/1001 képkocka per másodperc sebességű lesz. </para> <itemizedlist> <listitem><para> A <option>-vf pullup</option> a telecine-s részek inverz-telecine-léséhez lett tervezve úgy, hogy a progresszív adatokat érintetlenül hagyja. A helyes működéshez a <option>pullup</option>-ot a <option>softskip</option> szűrőnek <emphasis role="bold">kell</emphasis> követnie, különben a <application>MEncoder</application> összeomlik. Ennek ellenére a <option>pullup</option> a legtisztább és legjobb módszer mind a telecine-s, mind a "kevert progresszív és telecine-s" videók elkódolásához. <screen>mencoder dvd://1 -nosound -vf pullup,softskip -ovc lavc -ofps 24000/1001</screen> </para> </listitem> <listitem><para> A másik módszer, a telecine-s részek inverz-telecine-lése helyett a nem-telecine-s részek telecine-lése majd a teljes videó inverz-telecine-lése. Zavarosan hangzik? A softpulldown egy olyan szűrő, ami végigmegy a videón és a teljes fájlt telecine-li. Ha a softpulldown-t vagy <option>detc</option> vagy <option>ivtc</option> követi, a végső eredmény teljesen progresszív lesz. A <option>-ofps 24000/1001</option> kapcsolót meg kell adni. <screen>mencoder dvd://1 -nosound -vf softpulldown,ivtc=1 -ovc lavc -ofps 24000/1001</screen> </para> </listitem> <listitem><para> Én magam nem használtam a <option>-vf filmdint</option>-et, de álljon itt D Richard Felker III hozzászólása: <blockquote><para>Rendben, de IMO inkább deinterlace-t próbálj a túl gyakori inverz telecine helyett (inkább settop DVD lejátszók & progresszív TV-k) ami csúnya vibrálást és egyéb jelenségeket okoz. Ha használni akarod, el kell töltened egy kis időt az opciók próbálgatásával és az eredmény megfigyelésével, hogy biztos légy benne, nem rontja el az egészet.</para></blockquote> </para></listitem> </itemizedlist> </sect3> <sect3 id="menc-feat-telecine-encode-mixedpi"> <title>Kevert progresszív és átlapolt</title> <para> Két módon kezelheted ezt a kategóriát, mindkettő kompromisszum. Az időtartam/hely alapján kell döntened. </para> <itemizedlist> <listitem><para> Kezeld úgy, mintha progresszív lenne. Az átlapolt részek átlapoltnak látszanak és néhány átlapolt mezőt el kell dobni, ami egyenletlen ugrásokat eredményez. Használhatsz utófeldolgozó szűrőt, ha akarsz, de ez kissé rontja a progresszív részeket. </para> <para> Ez az opció használhatatlan akkor, ha a videót egy átlapolt eszközön akarod megjeleníteni (TV kártyával például). Ha átlapolt képkockáid vannak 24000/1001 képkocka per másodperces videóban, telecine-lve lesznek a progresszív képkockákkal együtt. Az átlapolt "képkockák" fele három mező hosszon lesz látható (3/(60000/1001) másodperc), ami kattanó "visszaugrás az időben" egy olyan effektud, ami nagyon rosszul néz ki. Ha mégis kísérletezel ezzel, használnod <emphasis role="bold">kell</emphasis> egy deinterlacing szűrőt, mint pl. az <option>lb</option> vagy az <option>l5</option>. </para> <para> Rossz ötlet a progresszív megjelenítéshez is. Eldobja az egymást követő átlapolt mezőpárokat, megszakítva ezzel a folyamatosságot, ami sokkal szembetűnőbb, mint a második módszer, ami néhány progresszív képkockát duplán mutat. A 30000/1001 képkocka per másodperces átlapolt videó amúgy is egy kicsit fodrozódó mert igazából 60000/1001 mező per másodperc sebességgel kellene megjeleníteni, így a duplikált képkockák nem látszanak annyira. </para> <para> Mindkét esetben érdemes megnézni a tartalmat és eldönteni, hogy hogyan szeretnéd megjeleníteni. Ha a videó 90%-ban progresszív és soha nem akarod TV-n lejátszani, akkor a progresszív megközelítést fogod előnyben részesíteni. Ha csak félig progresszív, akkor valószínűleg átlapoltként akarod elkódolni az egészet. </para> </listitem> <listitem><para> Kezeld teljesen átlapoltként. A progresszív részekben néhány képkockát meg kell duplázni, ami egyenlőtlen ugrásokat eredményez. De hangsúlyozom, a deinterlacing szűrők rontják a progresszív részeket. </para></listitem> </itemizedlist> </sect3> </sect2> <sect2 id="menc-feat-telecine-footnotes"> <title>Lábjegyzet</title> <orderedlist> <listitem><formalpara> <title>A vágásról:</title> <para> A videó adatot a DVD-ken egy úgynevezett YUV 4:2:0 formátumban tárolják. A YUV videóban a luma ("fényerő") és a chroma ("szín") külön tárolódik. Mivel az emberi szem valamivel érzéketlenebb a színre, mint a fényerőre, a YUV 4:2:0 képen csak egy chroma pixel jut minden négy luma pixelre. Egy progresszív képen minden négy luma pixel által alkotott négyzetben (kettő mindkét oldalon) egy közös chroma pixel van. A progresszív YUV 4:2:0-t le kell vágnod páros felbontásúra és páros offszetet kell használnod. Például a <option>crop=716:380:2:26</option> jó de a <option>crop=716:380:3:26 </option> nem. </para> </formalpara> <para> Ha átlapolt YUV 4:2:0-lal van dolgod, a szituáció egy kicsit bonyolódik. Ahelyett, hogy az egy <emphasis>képkockában</emphasis> lévő mind a négy luma pixel osztozna egy chroma pixelen, a <emphasis>mezőben</emphasis> lévő négy luma osztozik egy chroma pixelen. Ha a mezők át vannak lapolva egy képkocka felépítéséhez, minden egyes scanline egy pixel magas. Nos, ahelyett, hogy a négy luma pixel egy négyszögben lenne, két pixel van egymás mellett, a másik kettő két scanline-nal lejjebb van egymás mellett. A két luma pixel a közbeeső scanline-on a másik mezőből van és így egy másik chroma pixel tartozik hozzájuk és két darab, két scanline távolságra lévő luma pixel. Mindezen keverés teszi szükségessé azt, hogy a függőleges vágási dimenzióknak és az offszeteknek néggyel oszthatóaknak kell lenniük. A vízszintes maradhat páros. </para> <para> A telecine-lt videóknál javaslom, hogy a vágást az inverz telecine után ejtsd meg. Ha a videó már progresszív, csak páros számokkal el kell vágnod. Ha ki akarod használni azt a sebességnövekedést, amit a vágás rejteget magában, akkor függőlegesen négy többszörösével kell vágnod, különben az inverz-telecine szűrő nem kap megfelelő adatokat. </para> <para> Az átlapolt (nem átlapolt) videónál mindig négy többszörösével kell vágnod, hacsak nem használod a <option>-vf field</option>-et a vágás előtt. </para> </listitem> <listitem><formalpara> <title>A kódolási paraméterekről és a minőségről:</title> <para> Csak mert itt javasoltam az <option>mbd=2</option>-t, nem jelenti azt, hogy máshol ne lehetne használni. A <option>trell</option>-lel együtt az <option>mbd=2</option> egyike a két <systemitem class="library">libavcodec</systemitem> kapcsolóknak, amik legjobban növelik a minőséget és igazából mindig ajánlott ezt a kettőt használni, kivéve ha tilos a kódolási sebesség rontása (pl. valós idejű kódolás). Még számos egyéb opciója van a <systemitem class="library">libavcodec</systemitem>-nek, ami növeli a kódolás minőségét (és csökkenti a kódolás sebességét) de az már túlmutat ezen dokumentum célkitűzésein. </para> </formalpara> </listitem> <listitem><formalpara> <title>A pullup teljesítményéről:</title> <para> Bátran használhatod a <option>pullup</option>-ot (a <option>softskip</option>pel együtt) a progresszív videókon és ez általában jó ötlet, hacsak a forrás nem egyértelműen teljesen progresszív. A teljesítményveszteség kicsi az esetek többségében. Nagyon ritka kódolási esetekben a <option>pullup</option> a <application>MEncoder</application> 50%-os lassulását okozhatja. A zenefeldolgozás hozzáadása és a fejlett <option>lavcopts</option> háttérbe szorítja ezt a különbséget, a <option>pullup</option> miatti teljesítményromlást 2%-ra csökkentve. </para> </formalpara> </listitem> </orderedlist> </sect2> </sect1> </chapter>